ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2026 р. 	Справа № 520/16550/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Ральченка І.М.
суддів: Подобайло З.Г. , Катунова В.В. 
за участю секретаря судового засідання Колодкіної Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.2024, суддя Кухар М.Д., по справі № 520/16550/24
за позовом ОСОБА_1 
до  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області   
про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 31.05.2024, яким ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №900, видане Харківською КДКА 17.11.1999 року) притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з 31.05.2024, з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 31.05.2024, яким ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №900, видане Харківською КДКА 17.11.1999 року) притягнуто до дисциплінарної відповідальності і застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з 31.05.2024, з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Не погодившись із оскаржуваним рішенням, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області подала апеляційну скаргу, у якій просила рішення суду першої інстанції скасувати, ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення норм матеріального та процесуального права, що у свою чергу призвело до неправильного вирішення справи по суті. Зазначає, що адвокатом як станом на 31.12.2021, так і на час вирішення питання про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, не виконано зобов`язання за договором від 06.07.2019, що свідчить про його чинність, оскільки дія договору про надання правничої допомоги припиняється лише після повного виконання адвокатом своїх зобов`язання, якщо сторони не погодились достроково розірвати такий договір. У даному випадку, адвокат Чаричанський О.О. взяв на себе зобов`язання із захисту прав та представництва інтересів ОСОБА_2 в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України, досудове розслідування якого на момент укладення даного договору здійснюється СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області. Досудове розслідування у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, в тому числі, станом на час подання скарги та прийняття рішення не завершено та триває. Дисциплінарна палата КДКА Харківської області дійшла правильного висновку про те, що договір про надання правничої допомоги від 06.07.2019, укладений між ОСОБА_2 та адвокатом Чаричанським О.О. не розірваний та не припинений та те, що він продовжує діяти по цей час, а тому вимоги ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не застосовуються. З огляду на встановлені фактичні обставини, дії адвоката ОСОБА_1 в їх сукупності, є грубим порушенням принципів верховенства права, законності, незалежності, чесності та добропорядності, як б основоположних засад адвокатської діяльності, що охоплюється присягою адвоката України, та наявність в діях адвоката дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення присяги адвоката України, згідно зі ст. 11 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», професійних обов`язків адвоката згідно зі ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки своїми діями адвокат ОСОБА_1 завдав шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому, порушив присягу адвоката України.
У судовому засіданні представник відповідача вимоги апеляційної скарги підтримав, вважав рішення суду першої інстанції таким, що підлягає скасуванню, із ухваленням нового про відмову у задоволенні позову.
Позивач та представник позивача у судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечували, вважали рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а отже таким, що не підлягає скасуванню.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового засідання, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
Як встановлено судовим розглядом, 18.06.2023 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області надійшла скарга ОСОБА_2 щодо неналежної поведінки адвоката Чаричанського О.О., яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.
В обґрунтування скарги ОСОБА_2 зазначила, що 09.07.2020 між адвокатом Чаричанським О.О. та нею укладено договір про надання правової допомоги, предметом якого був захист її прав та представництво інтересів як потерпілої у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України.
За твердженням ОСОБА_2 невиконання адвокатом ОСОБА_1 своїх професійних обов`язків свідчить про порушення п. 6 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст. ст. 7, 27 Правил адвокатської етики, що відповідно до ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. 
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 31.05.2014 притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
За змістом рішення від 31.05.2014 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області дійшла висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного проступку передбаченого п. 2, 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення присяги адвоката України - ст. 11 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», професійних обов`язків адвоката - п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки своїми діями адвокат ОСОБА_1 завдав шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому, порушив присягу адвоката України. Допустив порушення вимог ст. ст. 7, 8, 11, 12, 12-1, 25, 27 Правил адвокатської етики, так як всупереч наданих йому повноважень не виходив з пріоритету інтересів клієнтки- ОСОБА_2 , не компетентно та не добросовісно виконував свої професійні обов`язки, поводив себе не чесно, не добропорядно та не гідно. 
Позивач, не погодившись із рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, звернувся до суду із даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з недоведеності факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку, а саме: систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, з огляду на що у відповідача відсутні підстави для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Колегія суддів не погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
За правилами частини першої статті 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Професійні обов`язки адвоката визначені у статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Відповідно до ч. 1 ст. 7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 року, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.
Статтею 8 Правил адвокатської етики встановлено, що у межах дотримання принципу законності адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнта. Адвокат повинен поважати свободу вибору клієнтом захисника своїх прав (представника чи особи, яка надає йому професійну правничу (правову) допомогу), і не перешкоджати у реалізації цієї свободи.
Згідно з абз. 2 ст. 11 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Відповідно до ст. ст. 12, 12-1 Правил адвокатської етики адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності. Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.
Згідно зі ст. 14 Правил адвокатської етики адвокат надає правову допомогу відповідно до законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність на підставі договору про надання правової допомоги. До договору про надання правової допомоги також застосовуються загальні положення цивільного законодавства про договір.
В силу ст. 26 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки. Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.
Згідно зі ст. 27 Правил адвокатської етики кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу.
При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.
Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Пунктом 4 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень, зокрема, для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Згідно з ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Згідно зі ст. 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. 
Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. 
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Статтею 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.
Частиною восьмою ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Так, за висновками Верховного Суду у справі №420/5597/19, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, суд не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.
Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.
Отже, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Наведений висновок також відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22, від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21.
Крім того, у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі «Hasan and Chaush v.Bulgaria» № 30985/96).
Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Зазначені висновки висловлені Верховним Судом також у постановах від 28.06.2023 у справі №640/20223/20 та від 14.09.2023 у справі №240/44051/21.
Отже, можна дійти висновків, що в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та наведеної правової позиції Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою Комісією щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Таким чином, надаючи оцінку доводам щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності, колегія суддів зазначає наступне.
Судовим розглядом встановлено, що за змістом заяви ОСОБА_2 від 18.06.2023 суть дисциплінарного проступку адвоката ОСОБА_1 полягає у невиконанні професійних обов`язків, зазначених у Договорі про надання правової допомоги від 09.07.2020, оскільки, як зазначено заявницею, загальна кількість витрачених коштів за час надання правової допомоги становить 26700 дол.США. Натомість фактичним результатом наданої допомоги у справі є допит ОСОБА_2 в Шевченківському ВП м. Харкова, допит ОСОБА_2 та її чоловіка у слідчого ОСОБА_3 , допит охоронця будинку ОСОБА_4 , експертиза одягу вбитої, протокол слідчого експерименту з манекенами. 
У листопаді 2021 ОСОБА_2 на адресу адвокатів направлено запит щодо надання інформації (звіту) щодо виконання договору про надання правової допомоги. Відповідь на вказаний запит відсутня. 
ОСОБА_2 зазначала, що адвокатом ОСОБА_1 ігнорувались її прохання про надання скарг у рамках кримінального провадження, адвокат категорично відмовлявся виконувати доручення, надані клієнткою, що пояснював своїм досвідом та обраною стратегією у справі. 
На підставі викладеного, заявниця зазначала про затягування адвокатом часу подання документів. невиконання своїх обов`язків щодо виконання умов договору, що є порушенням в присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.
З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.
Відповідно до п. 21 Положення заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.
За приписами п. 26 Положення член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в ЄРАУ. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.
Відповідно до п. 31 Положення за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Згідно з п. 33 Положення рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Так, за інформацією, що міститься у ЄРАУ, робочими адресами позивача є: основна - АДРЕСА_1 та додаткова - АДРЕСА_2 , електронна адреса адвоката - unitedatt@gmail.com.
За дорученням №51/23 від 27.06.2023 член дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області Перепелиця І.І. за вих. №97/23 06.07.2023 звернулась до адвоката Чаричанського О.О. та запропонувала йому надати пояснення щодо відомостей викладених у скарзі ОСОБА_2 протягом десяти днів з моменту отримання звернення.
Копія скарги ОСОБА_2 від 18.06.2023 була направлена позивачу засобами поштового зв`язку поштовим відправленням із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 20.07.2023 за адресою: АДРЕСА_3 , яка зазначається також особисто ОСОБА_1 у матеріалах справи.
Зазначене поштове відправлення було повернуто із відміткою «за закінченням терміну зберігання».
В подальшому Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Харківської області копія скарги була повторно направлена ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 .
Втім, поштове відправлення також було повернуто із відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Крім того, у ході здійснення перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_2 , дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області направлялись запити до Харківської обласної прокуратури № 109/23 від 28.07.2023, № 139/1/23 від 28.08.2023, відповідь на який надійшла листом Харківської обласної прокуратури №24-4072-20 від 16.10.2023, Ради адвокатів Харківської області, відповідь на який надійшла листом №338 від 11.10.2023. 
25.07.2023, 15.08.2023, 29.08.2023, 10.10.2023, 24.10.2023 дисциплінарною палатою КДКА Харківської області за пропозиції доповідача ОСОБА_5 продовжено строк перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_2 , що підтверджується витягом з протоколу засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області.
За результатами перевірки членом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області Перепелицею І.І. складено довідку про перевірку відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_2 відносно адвоката ОСОБА_1 , згідно з якою, на її думку, невиконання адвокатом ОСОБА_1 своїх професійних обов`язків по Договору про надання правової допомоги може свідчити про порушення п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст. 42 Правил адвокатської етики, та наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку відповідно до ч. 2 ст. 34 вказаного Закону, що є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.
За результатами перевірки відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_2 , дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи 21.11.2023.
Зазначене рішення було направлено на електронну адресу позивача, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України (unitedatt@gmail.com).
Рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 12.12.2023 розгляд дисциплінарної справи призначено на 04.01.2024 о 16:00 год. у відкритому засіданні, дистанційно в режимі відеоконференції.
Вказане рішення направлено ОСОБА_1 листом № 217/23 від 15.12.2023 на зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України електронну адресу (unitedatt@gmail.com).
19.01.2024 на електронну пошту Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області надійшли пояснення ОСОБА_1 щодо відомостей, зазначених у скарзі ОСОБА_2 від 18.06.2023, у яких позивачем зазначено, що 10.01.2024 ним отримано скаргу ОСОБА_2 від 18.06.2023, запит щодо надання пояснень щодо суті скарги, та він ознайомлений із довідкою, складеною членом Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області на підставі скарги ОСОБА_2 .
Так, у наведених поясненнях ОСОБА_1 викладено аргументи щодо висновків довідки про перевірку відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_2 , заперечення щодо наведених у скарзі обґрунтувань. 
Крім того, на підтвердження викладеної позиції до пояснень позивачем додано: електронні копії наявних документів по цивільним справам № 619/5068/20, № 638/8531/20, заяви в ДБР, витягу з ЄРДР, договору з адвокатом, довідки про результати вивчення кримінального провадження, скарги керівнику Харківської обласної прокуратури, переписки з ОСОБА_6 , переписки спільного чату у застосунку «WhatsApp».
У зв`язку з надходженням пояснень позивача рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 23.01.2023 строк зупинення розгляду дисциплінарної справи продовжено та призначено на 13.02.2024 о 16:00 год. у відкритому засіданні, дистанційно в режимі відеоконференції.
В подальшому, розгляд дисциплінарної справи також зупинявся рішеннями дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 13.02.2024, від 26.03.2024, від 09.04.2024, від 30.04.2024.
15.05.2024 ОСОБА_1 на електронну пошту Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області направлено додаткові пояснення щодо відомостей, зазначених у скарзі ОСОБА_2 від 18.06.2023.
Також, 15.05.2024 позивачем надано клопотання про перенесення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, призначеного на 16.05.2024.
Крім того, 15.05.2024 та 28.05.2024 позивачем надано до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області клопотання про ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи.
Відповідно до особисто виконаного ОСОБА_1 запису на заяві від 28.05.2024 позивач із матеріалами справи ознайомлений 29.05.2024.
При цьому, зауважень щодо наявних у дисциплінарній справі документів, стосовно надання справи не у повному обсязі чи щодо інших перешкод в процесі ознайомлення позивачем не зазначено, з огляду на що колегія суддів відхиляє наведені позивачем доводи в частині неналежного ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи. 
Також, у ході дисциплінарного провадження позивачем заявлялись відводи членам дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, які були розглянуті із прийняттям відповідних рішень, копії яких направлені позивачу. 
31.05.2024 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Харківської області прийнято рішення, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Листом від 05.06.2024 зазначене рішення направлено на електронну адресу позивача.
Стосовно посилань позивача на недотримання кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури строків розгляду скарги на дії адвоката колегія суддів зазначає, що як зазначив Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 року по справі №822/570/17 дотримання процедури має важливе значення для вирішення питання про правомірність рішення. Втім, у кожному конкретному випадку слід з`ясувати насамперед, в чому полягало порушення, відтак наскільки це порушення процедури вплинуло (чи могло вплинути) на остаточний результат розгляду (рішення), тобто наскільки воно було істотне.
Отже, обставини перевищення визначеного строку, за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що це вплинуло на сам процес встановлення обставин відповідачем та його результат, не може слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення неправомірне.
З приводу посилань позивача на несвоєчасне та неналежне направлення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Харківської області кореспонденції на його адресу, зокрема, копії скарги ОСОБА_2 , колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п. 43 Положення розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Абзацом 1 п. 44 Положення встановлено, що адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.
Отже, аналіз наведених положень свідчить, що належне та своєчасне повідомлення адвоката, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, є обов`язковою передумовою правомірності провадження від проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката до розгляду дисциплінарної справи по суті.
Разом з тим, слід наголосити, що таке нормативне регулювання пов`язане з необхідністю забезпечення реалізації принципу змагальності, який передбачає можливість особи брати участь у провадженні, знати про пред`явлені їй порушення, подавати докази, надавати пояснення, ставити питання іншим учасникам, заявляти клопотання та відводи.
З наведеного слідує, що належне повідомлення особи, щодо якої здійснюється дисциплінарне провадження, є ключовою гарантією дотримання принципу змагальності, права на захист та справедливості дисциплінарного розгляду. 
Відтак, повертаючись до обставин цієї справи, слід враховувати, що як встановлено судовим розглядом та підтверджено позивачем особисто у поясненнях від 19.01.2024, направлених на електронну пошту КДКА Харківської області, 10.01.2024 ним отримано скаргу ОСОБА_2 від 18.06.2023, та довідку, складену членом КДКА Харківської області на підставі скарги ОСОБА_2 .
У ході дисциплінарного провадження ОСОБА_1 надавались пояснення від 19.01.2024 та додаткові пояснення від 15.05.2024 щодо відомостей, зазначених у скарзі ОСОБА_2 від 18.06.2023, заявлялись та були задоволені клопотання щодо перенесення розгляду справи, ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи, подавались заяви про відвід членів дисциплінарної комісії. 
Отже, у ході дисциплінарного провадження ОСОБА_1 скористався своїм правом надавати пояснення, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, ознайомлюватись із матеріалами дисциплінарної справи.
Колегія суддів, надаючи оцінку дотриманню процедури зазначає, що головним критерієм є не встановлене формальне порушення, а ті наслідки у вигляді позбавлення особи реальної можливості скористатись своїми процесуальними правами, які воно могло мати. 
Водночас, у ході судового розгляду встановлено, що позивач не був позбавлений можливості реалізувати свої права як особи, стосовно якої порушено дисциплінарну справу, що доводить забезпечення принципу змагальності та урахування позиції особи, яка притягається до дисциплінарної відповідальності в процесі вирішення дисциплінарної справи.
За наведених обставин колегія суддів не вбачає підстав для висновку про протиправність оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 31.05.2024 з мотивів допущення процесуальних порушень у ході розгляду дисциплінарної справи. 
Також, обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 31.05.2014, позивач зазначав, що останнє прийнято поза межами річного строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з дня вчинення дисциплінарного проступку, встановленого ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
За твердженням позивача у липні 2021 ним прийнято рішення про розірвання договору про надання правової допомоги від 09.07.2020, укладеного із ОСОБА_2 , в односторонньому порядку, а отже договірні відносини між сторонами були завершені, а тому оскаржуване рішення прийнято більш ніж через рік з дня вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. 
Надаючи оцінки таким доводам, колегія суддів виходить з наступного. 
09.07.2020 між адвокатом Чаричанським О.О. та ОСОБА_2 було укладено договір про надання правової допомоги, згідно з п. 2.1. якого адвокат на підставі звернення клієнта приймає на себе зобов`язання з надання наступної правової допомоги:
- захист прав та представництво інтересів клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України, досудове розслідування якого на момент укладення даного договору здійснюється СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області. 
Пунктом 7.1. Договору встановлено, що даний договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31.12.2021 або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за даним Договором.
Відповідно до п. 7.5. Договору адвокат має право достроково (до завершення виконання доручення) розірвати договір із клієнтом з наступних підстав:
- 7.5.1 клієнт вчиняє дії, що стосуються суті доручення, на порушення чинного законодавства і відмовляється припинити їх вчинення, не зважаючи на роз`яснення адвоката;
- 7.5.2 клієнт використовує правову допомогу, що йому надається адвокатом, для полегшення вчинення злочину;
- 7.53 клієнт, не зважаючи на роз`яснення адвоката, наполягає на досягненні результату, який через нові або нововиявлені обставини є об`єктивно недосяжним;
- 7.5.4 клієнт грубо порушує обов`язки, взяті ним на себе згідно із цим договором;
- 7.5.5 належне виконання доручення стає неможливим через дії клієнта, що вчиняються всупереч порадам адвоката;
- 7.5.6 клієнт вчиняє дії, що ганьблять честь, гідність і ділову репутацію адвоката;
- 7.5.7 клієнт не погоджується погашати фактичні видатки у випадку, якщо вони є необхідними для подальшого виконання доручення.
Водночас, п. 7.6. Договору передбачено, що у всіх випадках розірвання Договору на підставі п. 7.5. цього Договору з ініціативи адвоката останній зобов`язаний повідомити про це клієнта протягом розумного часу, пояснити йому причини розірвання договору, пересвідчитись, що вони об`єктивно або суб`єктивно, виходячи з позиції, зайнятої клієнтом, не можуть бути усунені, і вжити розумно необхідних заходів для захисту законних прав клієнта.
Так, умовами Договору від 09.07.2020 було встановлено строк дії до 31.12.2021 або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за даним Договором.
Статтею 905 ЦК України передбачено, що строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 29 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дія договору про надання правничої допомоги припиняється його належним виконанням.
Договір про надання правничої допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт зобов`язаний оплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар (винагороду) за всю роботу, що була виконана чи підготовлена до виконання, а адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний (зобов`язане) повідомити клієнта про можливі наслідки та ризики, пов`язані з достроковим припиненням (розірванням) договору.
Отже, враховуючи наведені норми та зміст договору про надання правової допомоги від 09.07.2020, його дія припиняється після повного виконання сторонами своїх зобов`язань, якщо ними не погоджено дострокове розірвання Договору шляхом підписання відповідної додаткової угоди. 
Так, згідно з умовами договору від 09.07.2020 адвокат Чаричанський О.О. прийняв на себе зобов`язання з надання правової допомоги ОСОБА_2 щодо захисту її прав та представництво її інтересів в якості потерпілої у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України.
За інформацією відповідача, яка не заперечувалась позивачем, на момент звернення ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області зі скаргою щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 від 18.06.2023 та прийняття оскаржуваного рішення від 31.05.2014 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності досудове розслідування у рамках кримінального провадження № 12020220480002085 не було завершено.
Також, судовим розглядом не встановлено підписання адвокатом Чаричанським О.О. та клієнтом ОСОБА_2 додаткової угоди щодо дострокового розірвання Договору.
Доводи позивача щодо дострокового розірвання в односторонньому порядку Договору від 09.07.2020 колегія суддів не приймає, оскільки відповідно до відповідно до ст. 654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.
Разом з тим, за твердженням позивача, розірвання договору відбулось в усній формі, про що на початку липня 2021 ним було повідомлено ОСОБА_2 за допомогою застосунку «WhatsApp».
Втім, наведені обставини не доводять факту розірвання договору, який був укладений у письмовій формі, а отже і розірвання його в силу ст. 654 ЦК України повинно здійснюватися у письмовій формі. 
На підставі викладеного, колегія суддів зазначає, що фактично зобов`язання за договором про надання правової допомоги від 09.07.2020 не були виконані, отже дія договору не припинена на момент притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. 
Натомість, ОСОБА_1 , вважаючи договір розірваним в односторонньому порядку з липня 2021, фактично з цього моменту правову допомогу ОСОБА_2 не надавав, дії, направлені на виконання зобов`язань за договором від 09.07.2020, не вчиняв.
Отже, посилаючись на звернення ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області поза межами строків звернення для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, вважав, що дії, які кваліфіковані відповідачем як дисциплінарний проступок, були ним припинені з липня 2021.
З цього приводу колегія суддів звертає увагу, що розд. VI «Дисциплінарна відповідальність адвоката» Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено процедуру, за якою відомості, що можуть мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, підлягають обов`язковій перевірці з вирішенням питання щодо наявності або відсутності підстав для порушення дисциплінарної справи щодо адвоката та подальшим її розглядом, за наявності для цього підстав, і ухваленням відповідного рішення. 
При цьому, зазначеним Законом встановлено для дисциплінарного органу присічний строк в один рік для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з моменту вчинення дисциплінарного проступку.
У постанові від 11.12.2018 у справі №810/1224/17 (К/9901/17539/18), провадження №11-733апп18, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у чинному законодавстві України не визначено поняття «триваюче правопорушення». Разом з тим за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.
Отже, триваюче правопорушення характеризується тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. 
Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
За загальним правилом триваюче правопорушення припиняється за наявності однієї з двох вищевказаних умов: 1) виконання установлених обов`язків; 2) виявлення правопорушення.
Аналогічна позиція також викладена у постанові Верховного Суд, від 28.11.2024 по справі № 580/6572/22.
Колегія суддів звертає увагу на те, що характер кожного триваючого правопорушення оцінюється судом у кожному конкретному випадку індивідуально.
Так, судовим розглядом встановлено, що адвокат Чаричанський О.О., маючи договірні зобов`язання щодо надання правової допомоги ОСОБА_2 щодо захисту її прав та представництво її інтересів в якості потерпілої у рамках кримінального провадження № 12020220480002085 за договором від 09.07.2020, дія якого не була припинена, фактично самоусунувся від його виконання, безпідставно вважаючи його розірваним. 
Беручи до уваги наведені обставини, колегія суддів доходить висновку, що триваюче правопорушення, за вчинення якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, у даному випадку припинено його виявленням, а тому строк притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, встановлений ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», не сплив.
Отже, притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності здійснено Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Харківської області в межах встановленого законодавством строку. 
Стосовно доводів позивача про те, що матеріали дисциплінарної справи не містять доказів надання ОСОБА_2 доручень вчинення певних дій адвокату Чаричанському О.О., а порушення прав заявниці щодо отримання належної правової допомоги здійснено адвокатом Середою А.А., з яким також було укладено договір на представництво її інтересів у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, колегія суддів зазначає наступне. 
Так, право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати професійні юридичні послуги для захисту своїх прав, свобод та інтересів у передбачених законом формах.
При цьому, особа є вільною у виборі захисника своїх прав. Це право не обмежує особу у кількості фахівців, які можуть одночасно надавати їй допомогу.
Із матеріалів справи встановлено, що 09.07.2020 між ОСОБА_2 та адвокатом Середою А.А. укладено договір про надання правової допомоги, за умовами якого клієнт доручає, а адвокат приймає на себе зобов`язання надавати правничу допомогу в обсязі та на умовах, передбачених даним Договором.
Пунктом 2.1 Договору встановлено, що адвокат на підставі звернення клієнта приймає на себе зобов`язання з надання наступної правової допомоги: захист прав та представництво інтересів Клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України, досудове розслідування якого на момент укладення даного Договору здійснюється СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області.
Згідно з п. 7.1 Договору даний договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31.12.2021 або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за даним Договором.
Так, порівняльний аналіз даного договору від 09.07.2020 із договором від 06.07.2020, укладеним між ОСОБА_2 та адвокатом Чаричанським О.О., які є ідентичними за своїми умовами, свідчить що адвокатами Середою А.А. та Чаричанським О.О. прийнято на себе однаковий обсяг зобов`язань з надання правової допомоги щодо захисту прав та представництва інтересів клієнта у рамках кримінального провадження № 12020220480002085.
Отже, виходячи зі змісту наведених договорів, адвокати Середа А.А. та Чаричанський О.О. у питанні надання правової допомоги клієнту не мали переваг один перед іншим, а мали здійснювати комплексний захист інтересів клієнта.
Крім того, безпідставними є також посилання позивача на те, що припинення його участі у представництві інтересів ОСОБА_2 у рамках кримінального провадження № 12020220480002085 за умови продовження діяльності адвокатом Середою А.А., не мало негативних наслідків для клієнта, оскільки реалізуючи своє право на отримання професійних юридичних послуг ОСОБА_2 самостійно обрано кількість фахівців, яку вона вважала необхідною для якісного представництва її інтересів, виходячи зі складності та специфіки конкретної справи.
Враховуючи вказане, колегія суддів зауважує, що дії адвоката Чаричанського О.О., які виразились у фактичному припиненні надання правової допомоги за договором від 06.07.2020, призвели до зменшення обсягу допомоги, для надання якої ОСОБА_2 вважала за необхідне залучити кілька фахівців у сфері права. 
Отже, наведені доводи не спростовують висновків про те, що притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення застосовано з огляду на встановлення в діях адвоката складу дисциплінарного порушення, 
Враховуюче викладене, колегія суддів вважає вмотивованим рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 31.05.2024, яке є обґрунтованим, та, як наслідок, правомірним.
Вищенаведеного суд першої інстанції не врахував, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
У силу п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Відповідно до ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції повність або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Отже, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області - задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 по справі № 520/16550/24 - скасувати.
Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	З.Г. Подобайло   В.В. Катунов   	
Постанова складена в повному обсязі 01.05.26.