П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/25504/25	

Категорія: 109010000	Головуючий у суді І інстанції: Бутенко А. В. час і місце ухвалення: письмове провадження, м. Одеса 	

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача	Семенюка Г.В.	
суддів: 	Федусика А.Г.	
 	Шляхтицького О.І.	
при секретарі	Вишневській А.В.	

за участю сторін:
представника апелянта – Панчошака О. Д.;
представника відповідача – Подцерковного Г. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови, припису

в с т а н о в и В:

У липні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» (далі – ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта») звернулось до суду першої інстанції з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі – Управління ДАБК Одеської міської ради), в якому просило визнати протиправними та скасувати:
- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.06.2025 № 005/25/169-вих, якою ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частиною 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 90 840 грн;
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.06.2025 №018/25, яким приписано усунути порушення вимог містобудівного законодавства до 28.06.2025 шляхом допуску посадових осіб Управління ДАБК Одеської міської ради на об`єкт будівництва для здійснення позапланової перевірки.

В обґрунтування позовних вимог позивач пояснив, що у цій справі мало місце відсутність суб`єкта містобудування належним чином не повідомленого про місце, день і час проведення перевірки, не направлення Управління ДАБК Одеської міської ради та не отримання ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» акту, протоколу, направлення на проведення перевірки.
Тобто, позивач вважає, що Управління ДАБК Одеської міської ради не вчинило необхідні дії щодо інформування про проведення позапланової перевірки та не повідомило і не роз`яснило право на присутність уповноваженого представника на об`єкті.
З посиланням на висновки Верховного Суду (постанови від 14.11.2019 у справі №822/0680/16, від 31.10.2019 у справі №822/681/16) позивач указує, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.
Позивач стверджує, що недопущення посадових осіб органу контролю (нагляду) до проведення перевірки може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж заходу суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, в тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки і присутності суб`єкта містобудування або уповноважених ним осіб.
Отже, позивач констатує, що орган державного архітектурно-будівельного контролю не виконав вимоги законодавства щодо призначення і проведення перевірки, зокрема у передбачений законом спосіб не повідомив про намір проведення такої суб`єкт містобудування (лист відповідача від 29.05.2025 про проведення перевірки 05.06.2025 та 13.06.2025 був вручений позивачу лише 18.06.2025).
У зв`язку з цим, позивач вважає спірні припис та постанову протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2025 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» подало апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нове рішення про задоволення позову.
Мотиви апеляційної скарги складаються з такого.
По-перше, скаржник звертає увагу на те, що суд першої інстанції не надав правову оцінку даті отримання листа відповідача від 29.05.2025 про проведення перевірки 05.06.2025 та 13.06.2025. На думку скаржника, суд першої інстанції без жодних мотивувань надав перевагу доказу відповідача про направлення листа поштою (без доказів вручення), однак проігнорував наданий письмовий доказ позивача, з якого вбачається, що указаний лист від 29.05.2025 отриманий ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» лише 18.06.2025.
По-друге, скаржник указує, що з 2022 року будь-які будівельні та/або ремонтні роботи ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» за адресою: м. Одеса, пров. Маячний, б.11, 11-А не здійснюються, а здійснення таких робіт власниками нерухомості до компетенції позивача не належить.
По-третє, позивач знаходиться за юридичною адресою: 65026, Одеська обл., місто Одеса, вул. Італійська (Пушкінська), будинок 2, а за адресою: м. Одеса, пров. Маячний, б.11, 11-А його посадові особи відсутні. Об`єкт за адресою: м. Одеса, пров. Маячний, б.11, 11-А не належить позивачу, оскільки майнові права передані власникам та відповідно зареєстровані згідно чинного законодавства.
По-четверте, скаржник продовжує наполягати на тому, що позапланова перевірка відповідача тривала з 05.06.2025 по 18.06.2025, суть порушення – не допуск відповідача на об`єкт 05.06.2025 та 13.06.2025, проте відповідний лист був отриманий позивачем тільки 18.06.2025.
Тобто, ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» не мало об`єктивної можливості направити свого представника 05.06.2025 та 13.06.2025, оскільки лист відповідача отримав тільки 18.06.2025, доказів, які б це спростовували матеріали справи не містять.

Управління ДАБК Одеської міської ради не скористалось правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти задоволення апеляційної скарги заперечив та просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої та апеляційної інстанцій встановлено, що ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30.09.2008.
Основним видом діяльності ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» є за КВЕД 41.10 Організація будівництва будівель.
Згідно сертифікату готовності об`єкта до експлуатації №ОД122220819411 від 05.09.2022 (а.с.49-51), який перевірений судом апеляційної інстанції за QR-кодом, замовники ТОВ «ВЕСТ БІЛДІНГ Україна» та ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» у період з 17.09.2018 по 01.08.2022 здійснювали реконструкцію нежитлових будівель та споруд рекреаційного призначення під адміністративну будівлю, допоміжні споруди та інфраструктуру відпочинку за адресою: Одеська обл., м. Одеса, Київський район, пров. Маячний, 11, 11-А.
Відповідно до інформації наведеної у зазначеному сертифікаті готовності об`єкта до експлуатації №ОД122220819411 від 05.09.2022, строк введення об`єкта (черги пускового комплексу) в експлуатацію – 19.08.2022. Даний сертифікат виданий на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації від 03.08.2022.
28.03.2025 на адресу Управління ДАБК Одеської міської ради надійшов лист від Громадської організації «Волонтерський рух «Спільна мета» про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: м. Одеса, Київський район, провулок Маячний, 11, 11-А.
28.05.2025 Управління ДАБК Одеської міської ради видало наказ «Про проведення позапланової перевірки» № 01-13/52ДАБК, яким наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: пров. Маячний, 11, 11-А, м. Одеса, замовники будівництва – ТОВ «ВЕСТ БІЛДІНГ Україна» (код ЄРДПОУ 41893049), ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» (код ЄДРПОУ 35639624). Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
28.05.2025 року видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 000035 від 28.05.2025 зі строком дії з 05.06.2025 до 18.06.2025.
29.05.2025 на адресу ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» направлено лист із вимогою надати певні документи (дозвільні документи на проведення будівельних робіт; вихідні дані для проєктування об`єкту; розроблену та затверджену належним чином проєктну документацію; експертизу проєктної документації; документи, які підтверджують забезпечення авторського та технічного нагляду; договори підряду (у разі наявності)) та повідомлення про необхідність бути присутнім (або забезпечити присутність уповноваженого представника) 05.06.2025 та 13.06.2025 о 10:00 год. на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса пров. Маячний, 11, 11А.
Даний лист було направлено на адресу ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта», який, згідно відстеженню на сайті «Укрпошта» за трекінгом №0601152570728, отримано позивачем 18.06.2025 (а.с.32, 127).
Разом з цим, посадовими особами Управління ДАБК Одеської міської ради здійснено виїзд на місце 05.06.2025 о 10:00 год. та 13.06.2025 о 10:00 год. задля проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за вищевказаною адресою. Однак, представник або уповноважена особа ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» були відсутні.
В останній день дії направлення для проведення позапланового заходу, 18.06.2025 уповноваженими працівниками Управління ДАБК Одеської міської ради, із залученням головного спеціаліста Київської районної адміністрації Одеської міської ради Гайдука С. С., начальника відділу №1 Департаменту архітектури, містобудування та земельних відносин Одеської міської ради Хришановича І. М., складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначено, що замовники будівництва ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» та ТОВ «ВЕСТ БІЛДІНГ Україна» не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт реконструкції адміністративної будівлі, допоміжної споруди та інфраструктури відпочинку за адресою: м. Одеса пров. Маячний, 11, 11А для проведення позапланової перевірки, чим порушено положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі – Порядок №553). У цьому акті указано, що ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» від його отримання відмовилось, а тому примірник надіслано поштою 18.06.2025 за трекінгом №0601160431028 (а.с.106).
Далі, цього ж дня, 18.06.2025 головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління ДАБК Одеської міської ради складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого ТОВ «ВКФ ІМЕНІ П.ШМІДТА» не надало відповідні документи та не допустило посадових осіб Управління ДАБК Одеської міської ради для проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування за адресою: м. Одеса, пров. Маячний. 11. 11-А, що є порушенням пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553.
У цьому протоколі було указано, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 14:00 год. 30.06.2025 у приміщенні Управління ДАБК Одеської міської ради. Також зазначено, що представники ТОВ «ВКФ ІМЕНІ П.ШМІДТА» відмовились від підпису та отримання примірнику протоколу, а тому його направлено поштою 18.06.2025 за трекінгом №0601160431028 (а.с.107-108).
Далі, 18.06.2025 головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління ДАБК Одеської міської ради видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому зазначено про необхідність усунути порушення вимог містобудівного законодавства робіт до 28.06.2025 шляхом допуску посадових осіб Управління ДАБК Одеської міської ради на об`єкт будівництва для здійснення позапланової перевірки. Також у приписі указано, що від отримання представники ТОВ «ВКФ ІМЕНІ П. ШМІДТА» відмовились, направлено поштою за трекінгом №0601160431028 (а.с.109-110).
30.06.2025 начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №005/25/169-вих, якою ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частиною 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 90 840 грн
Вважаючи постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис протиправними, ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» звернулось до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції, виходив із того, що ані приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані Порядку №553 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень, відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №553, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.
На думку суду першої інстанції, положення Порядку №553 дають підстави для висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки.
При цьому, суд першої інстанції, спираючись на висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13.12.2021 по справі №160/9483/19, відзначив, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення.
Суд першої інстанції вважав, що відповідачем завчасно та за належною адресою направлені усі складені документи, що стосуються здійснення позапланової перевірки дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства. При цьому, у відповідача відсутні повноваження здійснювати контроль за доставкою, направлених засобом поштового зв`язку документів.
У свою чергу, суд указав, що позивач за зареєстрованим місцем знаходження не забезпечив отримання поштової кореспонденції, а тому його доводи щодо порушення відповідачем порядку здійснення перевірки є необґрунтованими.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

За приписами частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, спірні правовідносини урегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Порядком №553 (тут і надалі в редакції, які були чинні на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
За правилами частини третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Згідно з абзацами 1, 2 частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль – це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до положень пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Пунктом 2 частиною 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:
недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій – у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком №553).
Положеннями пункту 5 Порядку №553 унормовано, що державний архітектурно- будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога посадової особи ДІАМ щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Абзацами 1 та 4 пункту 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
Підпунктом 1 пункту 11 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Згідно з пунктом 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами.
Норми пункту 13 Порядку №553 зазначають, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Відповідно до пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;
виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктом 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
За правилами пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі – припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Відповідно до пункту 18 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Пунктом 19 Порядку №553 також передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункт 21 Порядку №553).
Зміст наведених норм свідчить, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.
Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 810/3517/17, від 22.10.2018 у справі № 153/876/17, від 10.07.2019 у справі № 521/17659/17, від 16.01.2023 у справі № 380/5994/21.
Аналізуючи наведене, слід дійти висновку, що прийняттю будь-якого рішення контролюючим органом передує відповідна перевірка, за результатами якої і встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Як установлено судом апеляційної інстанції, позивач не був належним чином повідомлений про проведення позапланового заходу, оскільки відповідний лист із вимогою надати певні документи, який датований 29.05.2025 та повідомлення про необхідність бути присутнім (або забезпечити присутність уповноваженого представника) 05.06.2025 та 13.06.2025 о 10:00 год. на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса пров. Маячний, 11, 11А, ТОВ «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» отримало лише 18.06.2025, що підтверджується відстеженням на сайті «Укрпошта» за трекінгом №0601152570728 та не заперечується відповідачем.
Тобто, отримання позивачем повідомлення про проведення перевірки відбулось вже після її проведення та в останній день дії направлення для проведення позапланового заходу, коли відповідач склав акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва.
Досліджуючи такі обставини та відповідаючи на доводи апеляційної скарги щодо неповідомлення Управлінням ДАБК Одеської міської ради про намір проведення позапланової перевірки, колегія суддів звертається до правових висновків Верховного Суду.
Так, у справі №686/4844/17 (постанова від 21.10.2019) Верховний Суд, з урахуванням встановлених судами попередніх інстанцій обставин про те, що під час проведення перевірки забудовник або ж його представник були відсутні на об`єкті перевірки, оскільки не знали про таку, дійшов висновку про відсутність в діях останніх складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 188-42 КУпАП, оскільки такі особи не могли вчиняти дій щодо не допуску посадових осіб відповідача (територіального органу ДАБІ України) на об`єкт будівництва.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд й у постанові від 08.11.2019, розглядаючи в касаційному порядку справу №400/2866/18, при цьому, колегія суддів звернула увагу на те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю має право повторно здійснити перевірку щодо дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва та, дотримуючись процедури, прийняти рішення на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Про це також зазначено й у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №279/3537/16-а.
Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. У межах зазначених справ встановлені судами попередніх інстанцій обставини свідчили про необізнаність позивачів про намір органу державного архітектурно-будівельного контролю провести перевірку, з урахуванням чого така визнана незаконною (постанови Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №822/680/16, від 31.10.2019 у справі №822/681/16).
Водночас, у разі, якщо суб`єкт містобудування був належним чином та своєчасно повідомлений про здійснення перевірки і достеменно знав про такий намір контролюючого органу, однак, маючи об`єктивну можливість, не направив у визначений у направленні день і час уповноваженого представника на об`єкт будівництва, це слід кваліфікувати як свідоме ухилення суб`єкта містобудування від виконання обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки. В такому випадку це не може бути підставою для визнання перевірки незаконною. Така правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 15.01.2020 по справі №818/1617/16.
Абзац 4 пункту 9 Порядку №553 регламентує, що у випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
Однак, всупереч зазначеній нормі Порядку №553, за відсутності належного повідомлення позивача про дату і час проведення перевірки, 18.06.2025 уповноважені працівники Управління ДАБК Одеської міської ради, із залученням представників органів місцевого самоврядування, склали акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначили, що замовники будівництва ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» та ТОВ «ВЕСТ БІЛДІНГ Україна» не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт реконструкції адміністративної будівлі, допоміжної споруди та інфраструктури відпочинку за адресою: м. Одеса пров. Маячний, 11, 11А для проведення позапланової перевірки.
Слід погодитись з доводами позивача про те, що недопущення посадових осіб органу контролю (нагляду) до проведення перевірки може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж заходу суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, в тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки і присутності суб`єкта містобудування або уповноважених ним осіб.
Відтак, на думку суду апеляційної інстанції, посадові особи Управління ДАБК Одеської міської ради здійснили виїзд на місце 05.06.2025 о 10:00 год. та 13.06.2025 о 10:00 год. задля проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за відсутності належного повідомлення ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» про проведення позапланового заходу.
Доказів присутності керівника або уповноваженого представника ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта» 05.06.2025 та 13.06.2025 та повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки Управління ДАБК Одеської міської ради не надало.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно з усталеною судовою практикою, неодноразово висловленою, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 04.02.2019 у справі №807/242/14 лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.
За таких умов, системний аналіз наведених вище правових норм дає підстави дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. Ані службове посвідчення, ані направлення для проведення позапланової перевірки не пред`являлось суб`єкту містобудування або його представнику, які, до того ж, були відсутні на об`єкті перевірки під час здійснення такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю і не були обізнані про намір проведення перевірки.
Таким чином, посадовими особами відповідача були порушені вимоги пункту 9 Порядку №553 щодо належного повідомлення про дату і час проведення перевірки для забезпечення присутності суб`єкта містобудування або його представника, а тому дії з проведення позапланової перевірки є незаконними та унеможливили реалізацію суб`єктом містобудування наявних у нього прав і позбавило процедурних гарантій, встановлених законодавством, для суб`єктів містобудування щодо яких здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю.
Верховний Суд вже розглядав справу з подібними правовідносинами й у постановах від 27.02.2019 у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17) та від 16.01.2023 у справі № 380/5994/21 сформулював правову позицію, відповідно до якої акт, складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, що порушило права позивача, а саме: право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.
Оскільки акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 18.06.2025, складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складення протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, позаяк постанова про накладення штрафу також є незаконною, а тому суд апеляційної інстанції не надає оцінки тій обставині чи був належним чином повідомлений суб`єкт містобудування про розгляд 30.06.2025 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Підсумовуючи, колегія суддів зазначає, що Консультативна рада європейських суддів у Висновку №11 (2008) щодо якості судових рішень на рівні рекомендацій, що мають характер норм «м`якого права», наголосила, що якість будь-якого судового рішення залежить головним чином від якості його обґрунтування. Воно не лише полегшує розуміння сторонами суті рішення, а насамперед слугує гарантією проти свавілля. Обґрунтування судового рішення загалом засвідчує дотримання національним суддею принципів, проголошених ЄСПЛ. При цьому навіть «проміжні» процесуальні рішення потребують належного викладу підстав їх прийняття, якщо вони стосуються індивідуальних свобод. Належне мотивування судового рішення - це стандарт ЄСПЛ, напрацьований за результатами розгляду заяв про порушення права на справедливий суд. Аналіз практики ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції свідчить, що право на мотивоване судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи.
По-перше, ціль мотивування судового рішення полягає в тому, щоб продемонструвати і довести, передусім сторонам, що суд справді почув, а не проігнорував їхні позиції. По-друге, мотивоване судове рішення надає сторонам змогу вирішити питання про доцільність його оскарження. По-третє, належне мотивування судового рішення забезпечує ефективний апеляційний перегляд справи. По-четверте, тільки мотивоване судове рішення забезпечує можливість здійснювати суспільний контроль за правосуддям.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують у державах-учасницях з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд обов`язок щодо обґрунтування, який випливає зі статті 6 Конвенції, може бути вирішене тільки у світлі конкретних обставин справи (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», заява № 63566/00, пункт 23).
Тому, за наведених вище підстав, якими суд апеляційної інстанції, обґрунтував своє рішення, не вбачається необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Частина 2 цієї статті передбачає, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Ураховуючи, що суд першої інстанції неправильно розтлумачив норми Порядку №553, колегія суддів скасовує рішення суду першої інстанції та приймає постанову про задоволення позову.

Щодо розподілу судових витрат, слід указати таке.
Частина 1 статті 139 КАС України передбачає, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що за рахунок бюджетних асигнувань Управління ДАБК Одеської міської ради слід стягнути суму судового збору 13 323 грн на користь ТОВ «ВКФ імені П.Шмідта», оскільки саме на таку суму позивач сплатив судовий збір за подання позову та апеляційної скарги.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Водночас пункт 2 частини 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції постановлено рішення у справі розглянутої за правилами спрощеного позовного провадження, відсутні підстави для його оскарження в касаційному порядку.

Керуючись статтями 243, 250, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» – задовольнити.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2025 року – скасувати.
Ухвалити у справі постанову, якою позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови, припису – задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.06.2025 № 005/25/169-вих, якою Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частиною 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 90 840 грн.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.06.2025 №018/25, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» приписано усунути порушення вимог містобудівного законодавства до 28.06.2025 шляхом допуску посадових осіб Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на об`єкт будівництва для здійснення позапланової перевірки.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (код за ЄДРПОУ 40199728) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма імені П.Шмідта» (код за ЄДРПОУ 35639624) 13323 (тринадцять тисяч триста двадцять три) грн в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		Г.В. Семенюк	
Судді	  	О.І. Шляхтицький   А.Г. Федусик  	

Повне судове рішення складено 09.06.2026.