П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
Справа № 120/5292/26 
Головуючий у 1-й інстанції: Чернюк Алла Юріївна 
Суддя-доповідач: Капустинський М.М. 
01 липня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Капустинського М.М. 
суддів: Шидловського В.Б.  Сапальової Т.В. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 06 травня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Іллінецької міської ради, УСЗН ОЗ Іллінецької міської ради в особі керівника, начальника Управління Цінської Людмили Іванівни про визнання протиправним та скасування акту, визнання протиправними дій, ззобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Іллінецької міської ради, УСЗН ОЗ Іллінецької міської ради в особі керівника, начальника Управління Цінської Людмили Іванівни про визнання протиправним та скасування акту, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 06 травня 2026 року позовну заяву повернуто особі, яка її подала.
Не погоджуючись з ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
Вказує, що ухвала про залишення позову без руху не містила вказівок щодо необхідності формування повного тексту позовної заяви виключно безпосередньо в інтерфейсі підсистеми «Електронний суд», а також не містила зауважень про те, що додавання повного тексту позову окремим файлом є недоліком позовної заяви. Позовна заява фактично була подана через офіційну підсистему «Електронний суд», підписана кваліфікованим електронним підписом та містила позовні вимоги, обставини спору і додані докази, що підтверджується матеріалами справи та змістом оскаржуваної ухвали. Незважаючи на усунення позивачем усіх недоліків, прямо зазначених судом в ухвалі про залишення позову без руху, суд першої інстанції повернув позовну заяву з інших підстав, які раніше не повідомлялись та щодо яких позивачу не було надано можливості усунення. Таким чином позивач був позбавлений реальної можливості усунути недоліки, які в подальшому стали підставою для повернення позовної заяви. Вважає, що судом першої інстанції було застосовано надмірний процесуальний формалізм, який призвів до необґрунтованого обмеження права позивача на доступ до правосуддя.
29.05.2026 року від Іллінецької міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу. У поданому відзиві представник відповідача вказав, що Іллінецька міська рада не визнає вимоги ОСОБА_1 та просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити повністю.
02.06.2026 року від ОСОБА_1 надійшли заперечення ( на відповідь на відзив) на відзив Іллінецької міської ради. У поданих запереченнях позивач вказав, що фактично відповідач обмежився лише загальним твердженням про існування іншого звернення до суду, не надавши суду жодного належного обґрунтування своїх висновків. З огляду на викладене, просить суд доводи відзиву Іллінецької міської ради відхилити, а апеляційну скаргу задовольнити.
Згідно з ч.2 ст.312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Враховуючи положення ст.312 КАС України, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд справи в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість судового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з огляду на таке.
Судом встановлено, що ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 20.04.2026 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
01.05.2026 року позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 06 травня 2026 року позовну заяву повернуто особі, яка її подала.
Приймаючи оскаржуване судове рішення суд першої інстанції виходив з того, що до суду надійшла сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд» позовна заява, яка не містить виклад обставин та змісту позовних вимог. Проте, в якості додатку додана позовна заява, яка не була сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд», в порушення пункту 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та пункту 12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС. Відомості про сформування позивачем позовної заяви в підсистемі «Електронний суд», у відповідності до вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, що свідчить про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду з позовною заявою.
Суд вказав, що засвідчення КЕП позовної заяви як додатку не нівелює обов`язку позивача сформувати і підписати процесуальний документ у відповідності до вимог процесуального закону та вказаного Положення.
Також суд першої інстанції послався на аналогічні висновки які зроблені Верховним Судом в ухвалах від 03.05.2025 у справі №990/134/25, від 20.08.2025 у справі №420/4577/25, від 03.11.2025 у справі №260/8288/23.
Колегія суддів не погоджується з прийнятою судом першої інстанції ухвалою від 06.05.2026, з огляду на наступне.
У відповідності до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Згідно з вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За приписами частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до вимог ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
У відповідності до вимог частини десятої статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Згідно з наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів».
Відповідно до вимог пункту 5.22 ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» підпис має містити найменування посади особи, яка підписує документ (у повній формі, якщо документ надрукований не на бланку, у скороченій — на документі, надрукованому на бланку), особистий підпис (окрім електронних документів), власне ім`я і прізвище. Підпис розміщують під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.
Тобто підпис повинен бути власноручний. Відтворення підпису з допомогою факсиміле або технічних засобів (сканування, копіювання) не допускається.
Відповідно до частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Як слідує з витребуваних із ЦБД (центральної бази даних) КП «ДСС» (Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду»), 15.04.2026 року позивач сформував у підсистемі «Електронний суд» документ під назвою «Позовна заява» із наступним змістом:
«Адміністративний позов до Іллінецької міської ради та Управління соціального захисту населення Іллінецької міської ради. Позивач оскаржує акт обстеження, про існування та зміст якого йому стало відомо пізніше, що детально викладено у позовній заяві. Позовні вимоги: - визнати протиправним та скасувати акт обстеження; - зобов`язати відповідачів діяти відповідно до вимог чинного законодавства та усунути порушення прав позивача. Обставини справи, правове обґрунтування, докази, а також заявлені клопотання (у тому числі щодо судового збору) викладені у доданому файлі «Позовна заява» та доданих матеріалах.».
Окрім цього, такий документ містить підтвердження позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а в якості додатків зазначено «АДМІН-ПОЗОВ_ _15.04.2026.pdf.».
Аналізом указаного додатку встановлено, що він сформовано в електронному форматі PDF (Portable Document Format), який за своїм функціоналом та можливостями дозволяє використовувати як тексти, так і зображення тощо.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 20.04.2026 року позовну заяву залишено без руху та вказано:
- щодо пропуску строку звернення до адміністративного суду;
- позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги;
- вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту повинна бути зазначена щодо кожного з відповідачів.
На виконання вимог зазначеної ухвали позивачем, 01.05.2026 року до суду була подана сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд» позовна заява, яка, як зазначив суд першої інстанції - не містить виклад обставин та змісту позовних вимог. В якості додатку додана позовна заява, яка не була сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд», в порушення пункту 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та пункту 12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС.
Саме зазначені обставини і слугували підставою для повернення позовної заяви позивачеві (ухвала від 06.05.2026).
Колегія суддів з цього приводу вважає за необхідне зазначити наступне.
За правилами частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, – якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору – у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень – повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Відповідно до пункту 24 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі – ЄСІТС), затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі – Положення №1845/0/15-21) підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) – підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою wiki.court.gov.ua.
За умовами пункту 26 Положення №1845/0/15-21 електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
Відповідно до пункту 27 Положення №1845/0/15-21 до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
Зі змісту документа від 01.05.2026 під назвою «Позовна заява», слідує, що його сформовано за допомогою підсистеми «Електронний суд», в порушення п.26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та п.12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС.
З аналізу наведених норм КАС України в їх системному взаємозв`язку, а також із норм Положення №1845/0/15-21 та Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС можна дійти висновків, що електронним підписом за допомогою ЄСІТС повинен бути скріплений процесуальний документ, що подається до суду, а накладення ЕЦП на додатки до цього документа лише засвідчує їхню справжність як оригіналу. Засвідчення ЕЦП позовної заяви, як її додатку, не нівелює обов`язку заявника сформувати і підписати процесуальний документ у відповідності до вимог процесуального закону та Положення №1845/0/15-21.
При цьому, колегія суддів ураховує висновки, сформовані у постанові Верховного Суду від 31.01.2024 в справі №640/7307/20, щодо застосування положень пункту 26 Положення №1845/0/15-21, а також висновки, викладені Верховним Судом у постанові від 25.03.2025 у справі №380/25348/23, щодо застосування пункту 26 Положення №1845/0/15-21 та пункту 12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС (пункт 9).
Визначаючись щодо питання повноти дотримання норм процесуального права судом першої інстанції, колегія суддів уважає звернути увагу на конструкцію пункту у ч.4 ст.169 КАС України. Вказана норма наділяє повноваженнями суд першої інстанції повертати позовну заяву у таких випадках:
1) якщо позовна заява подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності;
2) якщо позовна заява не підписана;
3) якщо позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати;
4) якщо позовна заява підписана особою, посадове становище якої не зазначено.
Жоден із наведених випадків не може мати місце в розглядуваній ситуації, позаяк звернення до суду із позовом було реалізоване позивачем через підсистему «Електронний суд», що само собою свідчить про наявність підпису заявника.
В той же час, з урахуванням установлених обставин слідує, що описана вище форма звернення до суду першої інстанції із цим позовом свідчить про недотримання саме вимог до змісту позовної заяви, передбачених частиною п`ятою статті 160 КАС України та необхідність застосування інституту залишення позовної заяви без руху, передбаченого статтею 169 КАС України.
Враховуючи наведене, висновок суду першої інстанцій про наявність підстав для повернення цієї позовної заяви є передчасними, а доводи апеляційної скарги частково знаходять своє підтвердження.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 14 травня 2026 року по справі №320/42687/23.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина п`ята статті 242 КАС України).
Таким чином, колегія суддів зауважує, що судом не було надано оцінку змісту заяви позивача про усунення недоліків, а позовну заяву повернуто з підстав, які судом не зазначались в ухвалі без руху, та, щодо яких позивачу не було надано можливості усунення недоліків, чим порушено норми процесуального права.
Відповідно до частин першої-четвертої статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Враховуючи наведене, перевіривши за матеріалами справи доводи апеляційної скарги та повноту дотримання судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів дійшла висновків, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а оскаржувану ухвалу - скасувати, направивши справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 06 травня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Іллінецької міської ради, УСЗН ОЗ Іллінецької міської ради в особі керівника, начальника Управління Цінської Людмили Іванівни про визнання протиправним та скасування акту, визнання протиправними дій, ззобов`язання вчинити дії скасувати.
Справу направити до Вінницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

Головуючий	 		Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Шидловський В.Б.    Сапальова Т.В.