Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків 
01 липня 2026 року справа № 520/7839/26 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, за участі секретаря судового засідання Юлії Шмонько, 
представника позивача - Світлани Бабки, представника відповідача - Світлани Власової,
представника третьої особи - Оксани Прудь, 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку у м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод інноваційного машинобудування" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 126, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61037, код 14315629) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495), третя особа - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість" (вул. Дегтярівська, буд. 36, м. Київ, 04119, код ЄДРПОУ 37854297) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-
ВСТАНОВИВ:
Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод інноваційного машинобудування" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, третя особа - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість", в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 07.01.2026 №000/499/0415.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами камеральної перевірки Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 07.01.2026 № 000/499/0415 про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних. 
Позивач не погоджується із зазначеним рішенням, посилаючись на те, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних була зумовлена необхідністю виправлення самостійно виявленої технічної помилки, допущеної під час їх первинного складання, а саме помилкового зазначення ставки ПДВ «без ПДВ» замість ставки 20 відсотків. З метою усунення такої помилки позивачем складено розрахунки коригування та зареєстровано нові податкові накладні із правильними показниками. 
На думку позивача, у його діях відсутній склад податкового правопорушення, оскільки ним було вчинено всі необхідні дії для належного виконання податкового обов`язку, а порушення строків реєстрації стало наслідком виправлення технічної помилки, а не протиправної поведінки. З цих підстав позивач просить визнати податкове повідомлення-рішення від 07.01.2026 № 000/499/0415 протиправним та скасувати його.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що за результатами камеральної перевірки позивача встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних № 291 та № 292 від 11.07.2025, які були зареєстровані лише 21.11.2025, тобто із затримкою 108 календарних днів, що стало підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення від 07.01.2026 № 000/499/0415 про застосування штрафних санкцій. 
Відповідач вважає, що положення Податкового кодексу України не передбачають звільнення платника податків від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних у разі їх помилкового складання та подальшого виправлення. При цьому факт допущення позивачем технічної помилки не спростовує обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних. 
Також відповідач зазначив, що позивач не звертався до контролюючого органу із заявою та документами, передбаченими наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225, на підтвердження неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку, а тому підстави для звільнення від відповідальності відсутні. 
Від третьої особи надійшли пояснення по справі, в якій зазначено, що спірні податкові накладні були зареєстровані позивачем після виправлення технічної помилки, допущеної під час первинного оформлення податкових накладних, в яких помилково було зазначено, що операції звільнені від оподаткування ПДВ. На думку третьої особи, виправлення такої помилки вимагало складання розрахунків коригування до помилкових податкових накладних та реєстрації нових податкових накладних із правильною ставкою податку. Третя особа вважає, що нові податкові накладні фактично були складені на виконання процедури виправлення помилки, а не внаслідок виникнення нових податкових зобов`язань, у зв`язку з чим застосування до позивача штрафних санкцій є безпідставним. 
Інші заяви по суті справи сторони до суду не подавали.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому, представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити. 
Заслухавши пояснення представників учасників справи, які прибули у судове засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.
Судом встановлено, що позивачем у липні було складені та зареєстровані податкові накладні № 44 на суму 33 522 367,92 грн. та № 43 від 11.07.2025 на суму 73 786 514,53 грн.
Під час реєстрації було допущено помилку – застосовано ставку ПДВ «без ПДВ» замість ставки « 20%».
Далі платником було складено та подано на реєстрацію нові податкові накладні із правильною ставкою ПДВ 20%, а саме № 291 від 11.07.2025 на суму 33 522 367.92 грн., у т.ч. ПДВ 20% 5 587 061,32 грн., та № 292 від 11.07.2025 на суму 73 786 514.53 грн., у т.ч. ПДВ 20% 12 297 752.42 грн.
ГУ ДПС було проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації податкових накладних відносно позивача, за результатами якої було складено акт від 15.12.2025 №46549/20-40-04-15-03/14315629, на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення (далі – ППР) від 07.01.2025 № 000/499/0415 (форма «Н») на суму 2 682 722,06 грн.
Позивачем подано скаргу до ДПС України від 29.01.2025 № 002-16/013/410 на ППР від 07.01.2025 № 000/499/0415 з вимогою скасувати вищезазначене, оскільки вважає, що воно безпідставне та не відповідає вимогам чинного законодавства.
За результатами розгляду скарги ДПС України залишив скаргу позивача без задоволення, а ППР від 07.01.2026 № 000/499/0415 – без змін.
Не погодившись із податковим повідомленням-рішенням від 07.01.2026 № 000/499/0415, Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковим кодексом України (далі ПК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення (підпункту 20.1.4 пункт 20.1 статті 20 ПК України).
Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України визначено права контролюючих органів, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Приписами пункту 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з абз.4 пункту 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до абз.14 пунктом 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до Закону України від 12.01.2023 року № 2876-IX, внесені зміни до розділу XX “Перехідні положення” Податкового кодексу України: підрозділ 2 доповнити пунктами 89 та 90 такого змісту: “89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, – до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, – до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача – платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, – протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Так, у ході судового розгляду встановлено, що позивачем податкові накладні № 291 та № 292 від 11.07.2025 зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних лише 21.11.2025, тоді як граничним строком їх реєстрації було 05.08.2025. 
Таким чином, податкова накладна № 291 від 11.07.2025 зареєстрована із порушенням граничного строку на 108 календарних днів. Сума податку на додану вартість за зазначеною податковою накладною становить 5 587 061,32 грн, у зв`язку з чим контролюючим органом застосовано штраф у розмірі 15 відсотків, що складає 838 059,20 грн. 
Аналогічно податкова накладна № 292 від 11.07.2025 зареєстрована із затримкою 108 календарних днів. Сума податку на додану вартість за цією податковою накладною становить 12 297 752,42 грн, а розмір застосованих штрафних санкцій – 1 844 662,86 грн. 
Наведені обставини підтверджуються матеріалами справи та сторонами не заперечуються.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється відповідно до вимог ПК України, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).
Відповідно до пунктів 12 - 14 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, факту реєстрації/ зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами.
За результатами перевірок, визначених п. 12 Порядку № 1246, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
Відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Отже, саме дата та час, зафіксовані у квитанції про прийняття податкової накладної, є юридично значимими для визначення моменту її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних та дотримання платником податку встановлених законодавством граничних строків такої реєстрації. 
Доводи позивача про те, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних була зумовлена необхідністю виправлення технічної помилки, суд оцінює критично. 
Суд зазначає, що положення Податкового кодексу України не містять норм, які б звільняли платника податків від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у випадку їх помилкового складання або подальшого виправлення таких помилок. Сам по собі факт допущення технічної помилки під час оформлення податкової накладної не скасовує обов`язку платника забезпечити своєчасну реєстрацію належним чином оформленої податкової накладної у строки, визначені законом. 
Суд звертає увагу, що неправильне визначення ставки податку на додану вартість («без ПДВ» замість ставки 20 відсотків) не є технічним збоєм функціонування інформаційних систем чи електронних сервісів контролюючого органу, а є помилкою, допущеною самим платником під час оформлення податкових накладних. Наслідки допущення такої помилки покладаються саме на платника податків, який зобов`язаний забезпечити правильність складання та своєчасність реєстрації податкових накладних.
Посилання позивача та третьої особи на те, що податкові накладні № 291 та № 292 фактично були складені з метою виправлення помилки у первинно зареєстрованих податкових накладних, не спростовують встановленого факту їх реєстрації із порушенням граничного строку. Податкове законодавство пов`язує застосування штрафних санкцій саме з фактом несвоєчасної реєстрації податкової накладної, а не з причинами, які призвели до такого порушення. 
Також суд зазначає, що позивачем не доведено існування об`єктивних та непереборних обставин, які унеможливлювали своєчасну реєстрацію спірних податкових накладних. Допущення помилки при визначенні ставки податку є наслідком діяльності самого платника податків та перебуває у сфері його організаційного контролю. Виправлення такої помилки шляхом складання розрахунків коригування та оформлення нових податкових накладних не свідчить про відсутність вини у порушенні строків їх реєстрації та не є передбаченою Податковим кодексом України підставою для звільнення від застосування штрафних санкцій.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16.04.2020 у справі №804/5969/16, у якій суд касаційної інстанції зазначив, що норми Податкового кодексу України не містять положень щодо звільнення платника податків від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної у разі помилковості її складання та подальшого оформлення розрахунку коригування або складання нової податкової накладної. Верховний Суд дійшов висновку, що помилковість складання податкової накладної не може бути підставою для звільнення платника податків від відповідальності за порушення встановлених законом строків її реєстрації. 
Наведена правова позиція є релевантною до спірних правовідносин, оскільки у даній справі позивач також обґрунтовує свої вимоги тим, що несвоєчасна реєстрація спірних податкових накладних була зумовлена необхідністю виправлення помилки, допущеної під час їх первинного складання.
Також суд враховує, що позивачем не надано доказів звернення до контролюючого органу із заявою та документами, передбаченими наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225, які підтверджували б неможливість своєчасного виконання податкового обов`язку. Відтак підстави для звільнення позивача від відповідальності з цих мотивів також відсутні. 
За таких обставин суд доходить висновку, що відповідач правомірно встановив факт порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних № 291 та № 292 від 11.07.2025 та обґрунтовано застосував до нього штрафні (фінансові) санкції відповідно до вимог пункту 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України. 
Враховуючи викладене, оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначених Конституцією та законами України, а доводи позивача не спростовують правомірності його прийняття, у зв`язку з чим підстав для задоволення позову суд не вбачає.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.
Судові витрати щодо сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.
Керуючись ст.ст. 19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Відмовити у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод інноваційного машинобудування" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 126, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61037, код 14315629) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495), третя особа - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість" (вул. Дегтярівська, буд. 36, м. Київ, 04119, код ЄДРПОУ 37854297) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення у повному обсязі виготовлено 06 липня 2026 року.
Суддя Олексій КОТЕНЬОВ