КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Провадження № 33/824/3218/2026 
Категорія: ч. 1 ст. 172-6 КУпАП Суддя суду апел. інст.- Кепкал Л.І.

П О С Т А Н О В А

05 червня 2026 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Кепкал Л.І., розглянувши клопотання начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції України Даниляка А. про визначення підсудності матеріалів справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП щодо ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И Л А:

До Київського апеляційного суду надійшло клопотання начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції України Даниляка А про визначення підсудності матеріалів справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП щодо ОСОБА_1 .
З матеріалів справи вбачається, що 29.05.2026 оперуповноваженим управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції України Бузуновим Р.А. складено протокол про адміністративне правопорушення №5200 від 29.05.2026 щодо ОСОБА_1 ,, яка виконуючи обов`язки присяжного Обухівського районного суду Київської області, являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, згідно з пп. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VІІ та приміткою до ст. 172-6 КУпАП, на якого поширюється дія Закону №1700-VІІ, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 розділу VІІ, несвоєчасно 12.05.2026 11:58, без поважних причин, подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. 

Вивчивши доводи наведені у клопотанні, перевіривши матеріали справи вважаю, що клопотання начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції України Даниляка А. підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Стаття 6 "Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод", ратифікованої Україною 17.07.1997 року, наголошує на тому, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Згідно з вимогами статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відповідно до положень статті 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, або проживання правопорушника, або за місцем реєстрації транспортного засобу.
Разом з тим, ч. 3 ст. 257 КУпАП передбачено, що у разі вчинення корупційного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності.
З протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів вбачається, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, складений щодо ОСОБА_1 , яка виконувала обов`язки присяжного Обухівського районного суду Київської області.
Нормами чинного КУпАП не врегульований правовий статус присяжного, а також питання про направлення до іншого суду справи про адміністративне правопорушення щодо судді чи присяжного того суду, яким повинна розглядатись ця справа, у зв`язку з чим вважаю за необхідне застосувати аналогію закону та при вирішенні даного питання керуватись нормами Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з положеннями пункту 23 частини 1 статті 3 КПК України про визначення основних термінів КПК України, суддя це: голова, заступник голови, суддя Верховного Суду, відповідного апеляційного суду, районних, районних у містах, міських та міськрайонних судів, які відповідно до Конституції України на професійній основі уповноважені здійснювати правосуддя, а також присяжний.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 383 КПК України суд присяжних утворюється при місцевому загальному судді першої інстанції.
У разі вчинення корупційного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності, у відповідності до вимог частини третьої статті 257 КУпАП.
Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_1 виконувала функції присяжного у Обухівському районному суді Київської області, а тому, з огляду на положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, з метою недопущення упередженості при здійсненні судового розгляду, суд апеляційної інстанції вважає необхідним направити матеріали справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_1 для розгляду по суті до найбільш територіально наближеного до Обухівського районного суду Київської області, а саме до Васильківського міськрайонного суду Київської області.
Керуючись ст. 257 КУпАП, суддя 

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції України Даниляка А. - задовольнити.
Матеріали справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_1 - направитидля розгляду Васильківського міськрайонного суду Київської області.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Кепкал Л.І.