Сквирський районний суд Київської області

Справа № 376/1190/26 
Провадження № 2-о/376/84/2026
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2026 року Сквирський районний суд Київської області у складі: 
головуючого судді – Коваленка О.М.
за участю секретаря – Таранчук В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сквирського районного суду Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Сквирська державна нотаріальна контора Київської області,про встановлення факту, що має юридичне значення,

установив:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, в обґрунтування якої вказали, що 31 серпня 2018 року між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 . Даний Договір було посвідчено приватним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Київської області Климчуком Сергієм Івановичем. 01 квітня 2026 року вона звернулася до державного нотаріуса Сквирської державної нотаріальної контори Київської області для оформлення дарчої своїй дочці щодо вказаної квартири. При перевірці наданих нею документів нотаріус відмовила в оформленні дарчої у зв`язку з тим, що у договорі купівлі-продажу невірно вказаний ідентифікаційний номер, а саме: НОМЕР_1 замість її вірного ідентифікаційного номера НОМЕР_2 . Виправити дану помилку приватний нотаріус Климчук С.І. вже не може, оскільки помер. Продавець ОСОБА_2 також померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У зв`язку з цим державний нотаріус рекомендувала, що для оформлення дарчої на квартиру спочатку потрібно звернутися до суду та встановити належність правовстановлюючого документу, а саме: договору купівлі-продажу на квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , про що видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.04.2026 № 233/02-31.
Для заявника вказаний факт має юридичне значення. Між заявником та заінтересованою особою відсутній цивільно-правовий спір про право власності на нерухоме майно, а тому встановлення вказаного факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.
Представник заявника – адвокат Соболь Б.В. у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами, заяву ОСОБА_1 підтримав (а.с. 15).
Представник заінтересованої особи Сквирської державної нотаріальної контори Київської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без його участі, щодо розгляду посилався на розсуд суду (а.с. 16).
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. 
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні судового засідання на підставі вимог ч. 3 ст.211, ст. 223 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті (п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).
Суд встановив, що 31 серпня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 . Даний Договір було посвідчено приватним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Київської області Климчуком Сергієм Івановичем, серії ННІ 895568, зареєстровано у реєстрі за №638 (а.с.7-8). 
01 квітня 2026 року ОСОБА_1 звернулася до Сквирської державної нотаріальної контори Київської області з наміром укласти договір дарування квартири АДРЕСА_1 . 
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.04.2026 № 233/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у посвідченні договору дарування квартири, оскільки було виявлено, що у договорі купівлі-продажу вказаної квартири та у витязі з Державного реєстру речових прав містяться розбіжності, а саме: різний реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 зазначено НОМЕР_1 , хоча згідно довідки, яка підтверджує присвоєння РНОКПП зазначено НОМЕР_2 (а.с.10).
Суд дійшов висновку, що при посвідченні договору купівлі-продажу від 31.08.2018 приватним нотаріусом було допущено помилку в написанні РНОКПП покупця, заявника у справі ОСОБА_1 , що призводить до складнощів у посвідченні договору дарування.
За таких обставин суд вважає доведеним факт, що у договорі купівлі-продажу квартири від 31.08.2018, серії ННІ 895568, зареєстрованому у реєстрі за №638, посвідченому приватним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Київської області Климчуком Сергієм Івановичем та виданому ОСОБА_1  допущено помилки в написанні РНОКПП покупця.
Згідно ч. 2 ст. 319 ЦПК України, рішення суду про встановлення факту, який підлягає реєстрації в органах державної реєстрації актів цивільного стану або нотаріальному посвідченню, не замінює собою документів, що видаються цими органами, а є тільки підставою для одержання зазначених документів.
Враховуючи те, що встановлення факту належності правовстановлюючого документу має для заявників юридичне значення, цей факт ніким не оспорюється і не спростовується, суд дійшов висновку про задоволення заяви в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 4, 12, 13, 76, 81, 247, 258, 259, 263-265, 293, 315, 319, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Задовольнитизаяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Сквирська державна нотаріальна контора Київської області,про встановлення факту, що має юридичне значення.
Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , договору купівлі-продажу квартири від 31.08.2018, серії ННІ 895568, посвідченого приватним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Київської області Климчуком Сергієм Івановичем, зареєстрованого у реєстрі за № 638. 
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду – якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України. 

Суддя        О.М. Коваленко