ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	

ДОДАТКОВЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.05.2026	Справа № 910/16410/25	

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Еквілібріум Трейд" 
про розподіл судових витрат 

у справі за позовом Заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі 
Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Еквілібріум Трейд" 
про стягнення грошових коштів

Суддя Котков О.В. 
Секретар судового засідання Костюк А.С.
представники учасників справи: 
від відповідача (заявника): не з`явився
прокурор: Куцоконь О.О.
від позивача: Шевченко І. Є.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа за позовом Заступника керівника Київської міської прокуратури (прокурор) в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент, позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Еквілібріум Трейд" (далі - ТОВ "Еквілібріум Трейд", відповідач) про стягнення грошових коштів.
Справа розглядалась у порядку загального позовного провадження відповідно до процедури, визначеної Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України). 
За результатами розгляду цієї справи рішенням суду від 17.03.2026 у позові заступника керівника Київської міської прокуратури було відмовлено повністю.
Після ухвалення вказаного рішення до Господарського суду міста Києва від ТОВ "Еквілібріум Трейд" надійшла заява про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат, у якій заявник просить стягнути з позивача - Департаменту витрати на правничу допомогу в сумі 189 000,00 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2026 заяву ТОВ "Еквілібріум Трейд" було прийнято до розгляду, призначено розгляд зазначеної заяви. 
Зі свого боку прокурор та Департамент подали заперечення на заяву ТОВ "Еквілібріум Трейд", в яких зазначили, що розмір витрат на оплату послуг адвоката відповідача не є співмірним зі складністю справи, обсягом наданої правової допомоги, а також часом, витраченим на виконання відповідних робіт (наданих послуг). У задоволенні вказаної заяви прокурор та позивач просили відмовити.
У судове засідання представник ТОВ "Еквілібріум Трейд" не з`явився, був належним чином повідомлений про розгляд справи, подав клопотання про розгляд заяви за його відсутності.
Прокурор та представник Департаменту проти задоволення вказаної заяви заперечили, просили відмовити у її задоволенні.
Суд, розглянувши заяву відповідача про ухвалення додаткового рішення, заслухавши думку учасників провадження та дослідивши в цій частині наявні докази, дійшов висновку, що вказана заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Відповідно до ст. 126 ГПК України витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами за результатами розгляду справи.
Частиною 1 ст. 124 ГПК України встановлено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Відповідно до ч. 8 статті 129 ГПК України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Згідно з ч. 3 ст. 126 ГПК України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
У даному випадку на підтвердження розміру понесених витрат на правничу допомогу ТОВ "Еквілібріум Трейд" надало копії:
- ордеру на надання правничої (правової) допомоги ТОВ "Еквілібріум Трейд" адвокатом Гуримським О.В. серії АІ № 2099709, виданого АО "Олега Гуримського";
- договору про надання правової допомоги № 17 від 19.05.2020, укладеного між ТОВ "Еквілібріум Трейд" та АБ «Олега Гуримського», додаткового договору № 3 від 19.03.2026 до договору, з детальним описом наданих послуг та витраченим часом на загальну суму 189 000,0 грн.;
- рахунку на оплату № 5 від 19.03.2026 на суму 189 000,00 грн.;
- акту наданих послуг № 5 від 19.03.2026 на суму 189 000,00 грн.; 
- платіжної інструкції № 3025 від 19.03.2026 на суму 189 000,00 грн.
Відповідно до ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Наведені норми процесуального закону визначають загальний порядок розподілу судових витрат між сторонами у справі та іншими учасниками справи, що ґрунтується на принципі обов`язковості відшкодування судових витрат особи, на користь якої ухвалено судове рішення, за рахунок іншої особи, яка в цьому спорі виступає її опонентом.
Водночас, до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Зазначені особи беруть участь у справах, що передбачено частиною третьою статті 41 Господарського процесуального кодексу України, та можуть бути сторонами у справі згідно із частиною першою статті 45 Господарського процесуального кодексу України.
Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України визначено, що представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом, здійснює прокуратура.
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постановах від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі № 915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 15.01.2020 у справі № 698/119/18, від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18, від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20).
Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18).
Тобто, під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).
Частина третя статті 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі відповідного уповноваженого органу, прокурор не замінює цей орган у судовому процесі, однак і не виконує функцію його представництва, оскільки представляє державу та є окремим самостійним суб`єктом звернення.
Відповідно до ч. 5 ст. 53 ГПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.
У разі ж відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Разом із цим загальна норма частини першої статті 55 ГПК України передбачає, що органи та особи, які відповідно до цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком обмежень, передбачених частиною другою цієї статті (стосовно права укладати мирові угоди).
Частини перша та друга статті 42 ГПК України містять переліки прав та обов`язків учасників справи, які не є вичерпними.
Відтак, за змістом наведених положень процесуального закону прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, набуває статусу сторони у справі - позивача лише у випадках, передбачених відповідним процесуальним законом, однак у разі відкриття провадження у справі за поданим ним позовом, він має ті ж права та обов`язки, що їх має позивач, за винятком права укладати мирову угоду.
З урахуванням наведеного, звертаючись із позовом в інтересах держави, прокурор є суб`єктом сплати судового збору та самостійно здійснює права та виконує обов`язки, пов`язані з розподілом судових витрат, в тому числі й витрат на професійну правничу допомогу та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи.
Вказаний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 923/199/21.
Як вже зазначалось, у цій справі саме за позовом прокурора було відкрите провадження у даній справі, за результатом розгляду якого рішенням Господарського суду міста Києва від 17.03.2026 у позові прокурора було відмовлено у повному обсязі.
З огляду на наведене та враховуючи, що звертаючись з даною заявою про розподіл судових витрат, відповідач не визначив належну особу з якої мають бути стягнуті витрати правничої допомоги, суд вважає, що у задоволенні заяви ТОВ "Еквілібріум Трейд" про розподіл судових витрат необхідно відмовити.
За таких обставин, у зв`язку із пред`явленням заяви з вимогами про стягнення витрат на правничу допомогу до неналежної особи, суд не здійснює розгляд заяви по суті, не приймає до уваги та не надає оцінку усім іншим доводам учасників провадження, оскільки вони не мають значення для правильного вирішення цієї заяви.
Керуючись ст. 73, 86, 129, 219, 233, 236, 238, 241, 244 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Еквілібріум Трейд" про розподіл судових витрат - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне додаткове рішення складено 12 травня 2026.

Суддя О.В. Котков