ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/28455/20 Головуючий у 1-й інстанції: Парненко В.С.
Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2026 року м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача Черпака Ю.К.,
суддів Кобаля М.І., Штульман І.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2024 року, ухвалене в порядку спрощеного (письмового) позовного провадження без повідомлення та виклику сторін, у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправними дії, скасування рішення,
В С Т А Н О В И В:
У листопаді 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» (далі - позивач/апелянт/ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (далі - відповідач/ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві) про:
- визнання протиправними дій посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві під час здійснення 09 вересня 2020 року позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів;
- скасування постанови ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 05 листопада 2020 року № 86 про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів». 
В обґрунтування позовних вимог позивач послався на незгоду з оскаржуваною постановою та діями відповідача щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю), вказуючи, що йому не були надані відомості про спричинення шкоди інтересам гр. ОСОБА_1 , а тому підстави для здійснення посадовими особами відповідача позапланового заходу відсутні. Засвідчення направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) штампом «для довідок» чинним законодавством не передбачено. Посадові особи відповідача не надали копії посвідчення (направлення) та наказу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ні керівнику позивача, ні уповноваженому представнику, склали акт про створення перешкод та акт перевірки поза межами місця здійснення заходів державного нагляду (контролю), підписали їх не в останній день перевірки, не вручили уповноваженій особі позивача другі примірники цих актів, чим позбавили позивача можливості внести до них свої зауваження. Актом перевірки зафіксовано відмову уповноваженої особи позивача у доступі посадових осіб відповідача до здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Відмова у доступі по своїй суті не є перешкоджанням, а являє собою правове забезпечення суб`єкта господарювання захистом від зловживань посадовими особами органів державного нагляду (контролю). 
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року № 2825-ІХ дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні позову ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ».
Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що звернення гр. ОСОБА_1 містило конкретні відомості про можливе порушення її прав як споживача, зокрема щодо одностороннього розірвання договору, нав`язування нового договору, зміни тарифікації без належного інформування та спричинення матеріальних збитків у сумі 165, 83 грн, а також було доповнене підтверджуючими документами. Такі обставини відповідали вимогам абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та були достатньою підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), який додатково був погоджений центральним органом виконавчої влади. Позивач був належним чином обізнаний про підстави проведення перевірки, а наведені ним доводи щодо неможливості ідентифікувати скаржника або зміст звернення не знайшли свого підтвердження. Наведені у зверненні номери договорів, дані споживача та опис обставин спору давали змогу однозначно встановити особу заявника та предмет перевірки. Крім того, суд врахував матеріали відеофіксації, які, на його переконання, свідчили про обізнаність представника позивача щодо підстав проведення заходу державного нагляду. Відхиляючи доводи позивача про порушення процедури перевірки, суд виходив з того, що посадовими особами відповідача пред`явлені всі документи, обов`язковість надання яких передбачена Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V, зокрема направлення на проведення перевірки, службові посвідчення та погодження центрального органу на проведення позапланового заходу. Закон не містить вимоги щодо пред`явлення суб`єкту господарювання наказу про проведення перевірки, а також не встановлює обов`язку засвідчувати направлення саме гербовою печаткою. У зв`язку з цим твердження позивача про відсутність належних реквізитів направлення та ненадання наказу були визнані безпідставними. Акт перевірки відповідав встановленій формі та містив усі необхідні реквізити, а доводи про його неналежне оформлення, складення поза межами місця перевірки чи невручення примірника акта не підтверджуються матеріалами справи. Сам позивач долучив до позовної заяви примірник акта, що свідчить про його отримання. Оцінюючи правомірність накладення штрафу, суд зазначив, що відповідно до статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V допуск посадових осіб контролюючого органу до проведення заходу державного нагляду є обов`язком суб`єкта господарювання за умови дотримання контролюючим органом установленої законом процедури. Оскільки суд не встановив порушень порядку призначення та проведення перевірки, він дійшов висновку, що відмова представника ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» у допуску посадових осіб до проведення перевірки є створенням перешкод у здійсненні державного нагляду, за що пунктом 8 частини першої статті 23 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено відповідальність у вигляді штрафу. ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві діяло в межах наданих повноважень, у спосіб та порядку, визначених законом, а тому підстав для визнання протиправними дій посадових осіб під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та для скасування постанови від 05 листопада 2020 року № 86 про накладення штрафу не встановив, у зв`язку з чим відмовив у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
В апеляційній скарзі ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. Вважає, що судом неповно з`ясовано обставини справи, а його висновки не відповідають фактичним обставинам та наявним доказам. Посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві під час організації та проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) допущено істотні порушення вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», які надавали товариству право не допустити їх до проведення перевірки. У проведенні перевірки брав участь головний спеціаліст Науменко В.О., який не був зазначений у направленні на проведення заходу державного нагляду (контролю), а відтак не мав відповідних повноважень на її здійснення. На думку скаржника, суд першої інстанції залишив ці обставини поза увагою та не надав їм належної оцінки. Перед початком перевірки його керівника або уповноваженого представника не ознайомлено належним чином з підставами її проведення, зокрема не пред`явлено звернення споживача та документи, які стали підставою для погодження позапланового заходу. Повідомлення лише прізвища та ініціалів заявника не давало можливості встановити його як абонента товариства та зрозуміти зміст висунутих претензій, що фактично позбавило підприємство можливості перевірити обґрунтованість підстав для контролю. Посадовими особами відповідача не пред`явлено належним чином оформлених розпорядчих документів. Направлення на проведення перевірки засвідчено печаткою «Для документів № 1», а не гербовою печаткою органу, а наказ про проведення перевірки взагалі не містив відбитка печатки. Такі недоліки свідчать про невідповідність направлення та наказу вимогам статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V, що, у свою чергу, надавало право на недопуск посадових осіб до проведення заходу державного нагляду. Також зазначив про порушення порядку оформлення результатів перевірки. Акт перевірки складений поза межами приміщення товариства, без участі його представника, без надання можливості висловити зауваження чи підписати документ, а примірник акта направлений поштою лише через декілька днів після проведення заходу. Акт не відповідає затвердженій уніфікованій формі, а тому не може вважатися належним доказом порушення законодавства. Також вважає незаконним складання окремого акта про створення перешкод у проведенні заходу державного нагляду, оскільки форма такого документа не передбачена жодним нормативно-правовим актом та не є уніфікованою. Факт недопуску до перевірки за наявності законних підстав не може кваліфікуватися як створення перешкод контролюючому органу. Недопуск посадових осіб Держпродспоживслужби був реалізацією права суб`єкта господарювання, передбаченого статтями 6 та 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V, а тому відсутні підстави для притягнення товариства до відповідальності за пунктом 8 частини першої статті 23 Закону України «Про захист прав споживачів». Відтак, постанова про накладення штрафу № 86 прийнята без належних правових підстав, а висновки суду першої інстанції про правомірність дій відповідача є помилковими.
У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві просить залишити апеляційну скаргу ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Зазначає, що оскаржуване рішення є законним та обґрунтованим, ухваленим із правильним застосуванням норм матеріального права та з урахуванням усіх фактичних обставин справи. Відповідач наголошує, що позаплановий захід державного нагляду був призначений на законних підставах за зверненням споживача ОСОБА_1 , до якого додані документи, що підтверджували можливе порушення її прав, а проведення перевірки погоджено центральним органом виконавчої влади у встановленому законом порядку. Звернення споживача містило конкретні відомості про порушення її прав, зокрема щодо нав`язування нового договору, зміни тарифікації без належного інформування та заподіяння матеріальних збитків, а тому посилання апелянта на відсутність підстав для проведення позапланового заходу є необґрунтованими. Відповідач вказує, що саме проведення перевірки мало на меті встановлення наявності чи відсутності порушень, тоді як недопуск посадових осіб до її проведення фактично унеможливив перевірку викладених у зверненні обставин. Також відповідач заперечує доводи апелянта щодо неналежного оформлення направлення на перевірку та відсутності необхідних документів. Наголошує, що направлення № 3192 містило всі реквізити, передбачені статтею 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а вимога щодо обов`язкового скріплення такого документа саме гербовою печаткою законом не передбачена. Крім того, зазначає, що законодавство не покладає на посадових осіб контролюючого органу обов`язку пред`являти суб`єкту господарювання наказ про проведення перевірки, а погодження Держпродспоживслужби та інші документи були надані представнику товариства для ознайомлення. Перед початком заходу посадові особи пред`явили службові посвідчення, направлення та погодження на проведення перевірки, а також надали копію направлення уповноваженому представнику товариства. На підтвердження цих обставин посилається на матеріали відеофіксації, з яких вбачається факт ознайомлення представника позивача із зазначеними документами та усвідомлення ним підстав проведення перевірки. При цьому єдиною висловленою ним претензією була відсутність гербової печатки на направленні. Представник ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» свідомо не допустив посадових осіб до проведення перевірки, посилаючись на формальні зауваження до оформлення документів, які не передбачені законом як підстави для недопуску. Відповідач вважає, що такими діями товариство порушило вимоги статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V та створило перешкоди у здійсненні державного нагляду (контролю), що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини першої статті 23 Закону України «Про захист прав споживачів». 
З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів вирішено продовжити на розумний строк її апеляційний розгляд.
Апеляційний розгляд справи відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) здійснюється в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами та на основі наявних доказів.
Згідно з частинами першою та другою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, повноту встановлення фактичних обставин справ та їх правову оцінку, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» зареєстровано 28 березня 2016 року, основним видом діяльності за КВЕД є: 61.10 Діяльність у сфері проводового електрозв`язку.
До Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів надійшло звернення гр. ОСОБА_1 від 06 травня 2020 року щодо порушення законодавства про захист прав споживачів.
Суть скарги споживача полягала в тому, що з 2015 року між гр. ОСОБА_1 та ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» укладено договір щодо постачання послуги інтернет. До кінця квітня 2020 року споживач безперервно користувалась послугою інтернет. В березні-квітні провайдер почав ініціювати пакет тарифного плану під час карантинного періоду під назвою «Доктор». У телефонному режимі оператор колл-центру сповістив про технічний процес оформлення переходу з одного тарифного плану на інший, про економічні наслідки переходу сповіщено не було. В результаті переписок через засоби зв`язку 01 травня 2020 року та маніпулятивних дій зі сторони ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» договір 150715044 був розірваний та одноосібно нав`язаний інший договір на ім`я іншого абонента з елементами умов старих відносин та старих юридичних умов.
Зі слів споживача, що містяться у зверненні, дії Компанії (ТОВ «МЕРЕЖА-ЛАНЕТ») полягають у:
- оформленні договору на користування послуг без ознайомлення та збереження в первісному вигляді на дату заключення договору;
- нав`язування дій, які мають зиск тільки для Компанії (розірвання договору на якому була достатня сума, заключення нового договору на ім`я чоловіка, який має право на сумнівну «акційну пропозицію», відсутність умов на надання договору в письмовому вигляді);
- зміна тарифікації по замовчуванню (60 грн, 99 грн, 154 грн, 167 грн, 199 грн…);
- відсутність сповіщень щодо економічних наслідків для абонента (під час телефонних перемовин відсутня інформація щодо можливих економічних наслідків).
Через дії Компанії споживачеві нанесена матеріальна втрата в сумі 165, 83 грн та загроза втратити можливість користуватись інтернет послугою в карантинних умовах.
До звернення гр. ОСОБА_1 було додано переписку між абонентом та позивачем, а також квитанції на сплату користування інтернет послугою (з початку 2020 року).
У зверненні скаржник просить: скасувати договір 200501051, як договір нав`язаний методом маніпулятивних дій та обману; скасувати рішення щодо закриття договору 150715044; повернути договір 150715044 в правове поле; суму залишку, а саме 165, 83 грн повернути на розрахунковий рахунок, указаний у вимозі на повернення коштів на ім`я абонента по договору 150715044.
13 травня 2020 року Держпродспоживслужба надала Головному управлінню погодження № 15.3-8/2/7284 на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» (код ЄДРПОУ 40373986), за адресою: місто Київ, проспект Перемоги, будинок 95 в частині захисту прав споживачів.
На підставі звернення гр. ОСОБА_1 , доручення Держпродспоживслужби № 15.3-8/2/7284 від 13 травня 2020 року, наказу Головного управління № 4569 від 26 серпня 2020 року, направлення на проведення заходу № 3192 від 26 серпня 2020 року, посадовими особами Головного управління Куркіною К.М. та Науменко В.О. здійснено спробу проведення позапланової перевірки ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» щодо дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів при наданні послуг з питань, викладених у зверненні гр. ОСОБА_1., під час якої проводилася відеофіксація.
Представник за довіреністю ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» Паруш Є.П. не допустив посадових осіб Головного управління до проведення перевірки, зауваживши, що направлення не містить установлених законом реквізитів.
Посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві складено акт від 09 вересня 2020 року № 4569-1-3192 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері прав споживачів, в якому зазначено, що представником за довіреністю ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» Парушем Євгеном Панасовичем відмовлено у наданні допуску посадовим особам органу державного нагляду (контролю), до здійснення заходу, про що складено акт про створення перешкод у проведенні заходу державного нагляду (контролю) від 09 вересня 2020 року, чим порушено статтю 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та створено перешкоди у проведенні заходу державного нагляду (контролю) посадовій особі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, за що передбачена відповідальність згідно з пунктом 8 частини першої статті 23 Закону України «Про захист прав споживачів».
Розгляд справи про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів», відбувся 05 листопада 2020 року за участі представника за довіреністю ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» Паруша Є.П.
За результатами розгляду справи начальник Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві Рубан О.М. виніс постанову № 86 від 05 листопада 2020 року про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів».
За створення перешкод службовим особам центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та структурного підрозділу з питань захисту прав споживачів органу місцевого самоврядування у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування на ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» накладено штраф у розмірі 165 158, 32 грн.
Не погоджуючись з діями відповідача щодо проведення позапланового заходу нагляду (контролю) та постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Колегія суддів, переглядаючи рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховує наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до абзацу 1 статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з підпунктом 8 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12 квітня 2017 року № 209 (далі - Положення), Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в місті Києві, відповідно до покладених на нього завдань, забезпечує, реалізацію державної політики, зокрема, у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів:
- перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг;
- здійснює контроль за дотриманням вимог Законів України «Про рекламу» та «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» в межах наданих повноважень;
- проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону;
- накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів;
- здійснює у межах своєї компетенції заходи з виробництва та розповсюдження соціальної реклами;
- сприяє органам місцевого самоврядування у здійсненні ними повноважень щодо захисту прав споживачів;
- сприяє створенню необхідних умов для навчання та набуття населенням правових знань у сфері захисту прав споживачів;
- організовує надання споживачам консультацій з питань захисту їх прав;
- сприяє реалізації в Україні Керівних принципів для захисту інтересів споживачів, прийнятих Генеральною Асамблеєю ООН 09 квітня 1985 року;
- висвітлює у засобах масової інформації результати роботи з контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів;
- здійснює контроль за дотриманням законодавства про рекламу в частині захисту прав споживачів реклами, приймає рішення про визнання реклами недобросовісною, прихованою, про визнання порівняння в рекламі неправомірним з одночасним зупиненням її розповсюдження.
Абзацом 3 статті 1 Закону № 877-V встановлено, що заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Абзацом 5 частини 1 статті 6 Закону 877 передбачено здійснення позапланових заходів на підставі звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Відповідно до частини третьої статті 5 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12 травня 1991 року № 1023-XII (далі - Закон № 1023-XII) захист прав споживачів здійснюють центральний орган виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері захисту прав споживачів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, місцеві державні адміністрації, інші органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування згідно із законом, а також суди.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 23 Закону № 1023-XII у разі порушення законодавства про захист прав споживачів суб`єкти господарювання сфери торговельного та інших видів обслуговування несуть відповідальність за створення перешкод службовим особам центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та структурного підрозділу з питань захисту прав споживачів органу місцевого самоврядування у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування - у розмірі від одного до десяти відсотків вартості реалізованої продукції за попередній календарний місяць, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі, коли відповідно до закону суб`єкт господарської діяльності не веде обов`язковий облік доходів і витрат, - у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Статтею 11 Закону № 877-V визначено обов`язки суб`єкта господарювання, який під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:
- допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;
- виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;
- надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;
- одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Обґрунтовуючи протиправність дій відповідача щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), позивач зазначав про відсутність передбачених законом підстав для його призначення та проведення.
Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Колегія суддів відхиляє доводи позивача про відсутність передбачених законом підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Із матеріалів справи слідує, що звернення гр. ОСОБА_1 , яке стало підставою для призначення позапланового заходу, містило конкретні відомості щодо можливого порушення її прав як споживача, зокрема обставини розірвання договору, укладення нового договору, зміни умов тарифікації та заподіяння майнових збитків. 
Вказане звернення разом із доданими до нього матеріалами міститься у справі та дає змогу чітко встановити як зміст скарги, так і характер порушень, на які посилалася заявниця. 
За таких обставин твердження позивача про неможливість ідентифікації суті звернення є безпідставними.
Колегія суддів також не приймає доводи позивача щодо неможливості ідентифікації гр. ОСОБА_1 як споживача послуг ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ», оскільки зі змісту звернення слідує, що у ньому зазначені номери договорів, зокрема договору № 150715044, який, за твердженням заявниці, був розірваний в односторонньому порядку, а також договору № 200501051, укладення якого вона вважала неправомірним. Наведені відомості у сукупності з персональними даними заявниці були достатніми для її ідентифікації як абонента товариства.
Крім того, матеріалами відеофіксації підтверджується, що представник позивача був обізнаний про проведення заходу саме на підставі звернення гр. ОСОБА_1 , а тому твердження про неможливість встановлення особи скаржника та змісту її звернення не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду.
Посилання позивача на відсутність відомостей про заподіяння шкоди правам чи законним інтересам споживача також не заслуговують на увагу. 
Зі змісту звернення вбачається, що гр. ОСОБА_1 зазначала про завдання їй матеріальних збитків у розмірі 165, 83 грн, а також про ризик втрати можливості користуватися послугами доступу до мережі Інтернет у період карантинних обмежень.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 4 Закону № 1023-XII споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію державною мовою про продукцію, її кількість, якість, асортимент, її виробника (виконавця, продавця) відповідно до Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної».
Зі змісту звернення гр. ОСОБА_1 вбачалися обставини, які могли свідчити про порушення прав споживача під час надання послуг ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ», зокрема щодо зміни умов тарифікації без належного інформування про можливі економічні наслідки для споживача. Наведені у зверненні відомості також містили ознаки можливого порушення вимог Закону № 1023-XII, що потребувало перевірки уповноваженим контролюючим органом.
З огляду на характер викладених у зверненні обставин, їх перевірка та встановлення фактичних даних щодо наявності або відсутності порушень законодавства про захист прав споживачів могли бути здійснені виключно в межах відповідного заходу державного нагляду (контролю). Саме проведення такого заходу спрямоване на повне та всебічне з`ясування обставин, викладених у зверненні споживача, а також надання їм належної правової оцінки.
Крім того, слід врахувати, що проведення позапланового заходу попередньо погоджено Держпродспоживслужбою України в порядку, визначеному абзацом п`ятим частини першої статті 6 Закону № 877-V. Надання такого погодження свідчить про те, що центральним органом виконавчої влади визнано достатніми наведені у зверненні відомості щодо можливого порушення прав споживача та наявність підстав для здійснення відповідного заходу державного нагляду (контролю).
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність у відповідача передбачених законом підстав для призначення та проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
При цьому колегія суддів враховує, що перевірка обґрунтованості наведених у зверненні обставин та встановлення факту наявності чи відсутності порушень законодавства про захист прав споживачів є безпосередньою метою здійснення заходу державного нагляду (контролю). Водночас позивач не допустив посадових осіб контролюючого органу до проведення відповідної перевірки, чим фактично унеможливив перевірку викладених у зверненні фактів та їх належну правову оцінку.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги щодо наявності у позивача законних підстав для недопуску посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві до проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), колегія суддів вважає їх необґрунтованими з огляду на таке.
Позивач акцентує увагу на тому, що посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві було пред`явлено посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке містило відбиток печатки «Для документів», а не гербової печатки органу державного нагляду (контролю), що, на його думку, свідчило про неналежне оформлення такого документа та надавало право не допустити посадових осіб до проведення перевірки.
Порядок документального оформлення заходів державного нагляду (контролю), види розпорядчих документів, вимоги до їх змісту та реквізитів, а також порядок їх пред`явлення суб`єкту господарювання врегульовані статтею 7 Закону № 877-V.
Так, відповідно до частини першої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
Згідно з частиною другою статті 7 Закону № 877-V на підставі такого наказу оформлюється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) або його заступником та засвідчується печаткою.
При цьому частиною третьою статті 7 Закону № 877-V визначено вичерпний перелік відомостей, які повинні міститися у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю), зокрема найменування органу державного нагляду (контролю), відомості про суб`єкта господарювання, номер та дату наказу, перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, підстави та предмет перевірки, строки її проведення та інші обов`язкові реквізити.
Водночас ані частина друга, ані частина третя статті 7 Закону № 877-V не містять вимог щодо обов`язкового засвідчення направлення саме гербовою печаткою або печаткою певного виду. Законодавець передбачив лише обов`язок засвідчення такого документа печаткою, не конкретизуючи її вид, форму чи зміст.
Більше того, пунктом 67 Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року № 55, передбачено, що гербовою печаткою скріплюються документи, які посвідчують права громадян і юридичних осіб, а також документи, пов`язані з витрачанням коштів або проведенням операцій з матеріальними цінностями.
Разом із цим направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) не належить до документів, які посвідчують виникнення, зміну чи припинення прав особи, а також не є документом, пов`язаним із розпорядженням бюджетними коштами чи матеріальними цінностями.
Крім того, матеріалами справи підтверджується, що наказом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 грудня 2019 року № 59-АГ «Про порядок використання та зберігання гербової печатки» затверджено Примірний перелік документів, підписи на яких підлягають скріпленню гербовою печаткою.
Дослідивши зазначений наказ та доданий до нього перелік документів, колегія суддів встановила, що направлення на проведення заходів державного нагляду (контролю) не віднесені до документів, підписи на яких підлягають обов`язковому скріпленню гербовою печаткою.
Наведене узгоджується як із положеннями Типової інструкції з діловодства, так і з вимогами статті 7 Закону № 877-V, які не містять обов`язку щодо засвідчення направлення саме гербовою печаткою.
При цьому з матеріалів відеофіксації встановлено, що перед початком проведення позапланового заходу посадовими особами відповідача було пред`явлено представнику ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» посвідчення (направлення) на проведення перевірки та службові посвідчення, а саме направлення містило всі реквізити, передбачені частиною третьою статті 7 Закону № 877-V, у тому числі засвідчене печаткою.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що використання на направленні печатки, відмінної від гербової, повністю відповідало вимогам чинного законодавства та внутрішнім організаційно-розпорядчим актам відповідача, а тому саме по собі не могло свідчити про незаконність проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відтак доводи апеляційної скарги про те, що відсутність на направленні гербової печатки надавала позивачу право не допустити посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, ґрунтуються на помилковому тлумаченні норм права та не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.
Щодо твердження позивача про не надання йому направлення, то такі доводи спростовуються матеріалами відеофіксації та самим фактом оскарження позивачем направлення на предмет наявності реквізитів.
Колегія суддів також відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що представнику ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» не було пред`явлено наказ про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), у зв`язку з чим товариство нібито мало право не допустити посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки.
Порядок допуску посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до проведення заходу та перелік документів, які підлягають пред`явленню суб`єкту господарювання перед початком перевірки, визначені положеннями статті 7 Закону № 877-V.
Відповідно до частини п`ятої статті 7 Закону № 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) на проведення заходу та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), а також надати копію посвідчення (направлення).
Цією ж нормою встановлено, що посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання, а суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб до здійснення заходу у разі непред`явлення документів, передбачених зазначеною статтею.
Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що законодавець чітко визначив перелік документів, які підлягають обов`язковому пред`явленню перед початком заходу державного нагляду (контролю), а саме: посвідчення (направлення) на проведення заходу та службове посвідчення посадової особи. Водночас обов`язок щодо пред`явлення суб`єкту господарювання наказу (рішення, розпорядження), на підставі якого оформлено направлення, положеннями статті 7 Закону № 877-V не передбачений.
Отже, навіть за умови непред`явлення наказу така обставина не утворює передбаченої законом підстави для недопуску посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки.
Разом із тим колегія суддів враховує, що спірний позаплановий захід призначався на підставі звернення фізичної особи, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню також положення абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону № 877-V.
Відповідно до зазначеної норми перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані додатково пред`явити суб`єкту господарювання копію погодження центрального органу виконавчої влади на проведення такої перевірки. При цьому суб`єкт господарювання має право не допустити посадових осіб до здійснення заходу у разі непред`явлення саме такого погодження.
Проте твердження апелянта про те, що копія погодження Держпродспоживслужби України не була пред`явлена представнику товариства, спростовуються наявними у справі доказами.
Так, із досліджених судом відеоматеріалів вбачається, що посадові особи ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві неодноразово повідомляли представника ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» про наявність погодження центрального органу виконавчої влади та пропонували йому ознайомитися з відповідним документом. Відеозапис містить зафіксований момент пред`явлення зазначеного погодження представнику товариства, що спростовує доводи апеляційної скарги у цій частині.
Таким чином, перед початком проведення позапланового заходу посадовими особами відповідача були пред`явлені всі документи, обов`язковість пред`явлення яких прямо передбачена Законом № 877-V - посвідчення (направлення) на проведення заходу, службові посвідчення та копія погодження центрального органу виконавчої влади на проведення позапланової перевірки.
Матеріали відеофіксації свідчать не лише про пред`явлення представнику позивача всіх необхідних документів, а й про неодноразові спроби посадових осіб відповідача надати відповідні роз`яснення щодо підстав проведення перевірки та забезпечити реалізацію заходу державного нагляду (контролю) у спосіб, визначений законом. Вказані обставини свідчать про відсутність з боку відповідача будь-яких ознак свавільності чи недобросовісного здійснення контрольних повноважень.
Тому, доводи апеляційної скарги про наявність у позивача законних підстав для недопуску посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві до проведення перевірки не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та обґрунтовано відхилені судом першої інстанції.
Колегія суддів також відхиляє доводи апеляційної скарги щодо порушення відповідачем порядку оформлення результатів позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Так, апелянт зазначає, що акт перевірки від 09 вересня 2020 року № 4569-1-3192 складений поза межами проведення заходу державного нагляду (контролю), підписаний не в день перевірки, а також не відповідав встановленій формі.
Оцінюючи наведені доводи, колегія суддів виходить з того, що відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877-V акт складається за результатами здійснення планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) та повинен містити визначені законом реквізити. Цією ж нормою врегульовано порядок його підписання та вручення суб`єкту господарювання.
Разом із тим особливістю спірних правовідносин є те, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) фактично не був проведений у повному обсязі саме внаслідок недопуску посадових осіб відповідача до його здійснення з боку представника ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ».
Твердження позивача про невручення акта перевірки спростовуються матеріалами справи, оскільки примірник акта від 09 вересня 2020 року № 4569-1-3192 був долучений самим позивачем до позовної заяви та містить відмітки товариства про його отримання. Крім того, у позовній заяві позивач прямо посилався на отримання зазначеного акта листом Управління захисту прав споживачів від 11 вересня 2020 року № 06.5/14345.
Безпідставними також є доводи апеляційної скарги про використання відповідачем неуніфікованої форми акта, оскільки форма акта від 09 вересня 2020 року № 4569-1-3192 відповідає формі, затвердженій наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 29 січня 2020 року № 94 «Про затвердження форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів».
Дослідивши зміст спірного акта, колегія суддів встановила, що він містить усі реквізити, передбачені частиною шостою статті 7 Закону № 877-V, зокрема дату складання, вид та форму заходу, найменування органу державного нагляду (контролю), дані суб`єкта господарювання, предмет перевірки та інші обов`язкові відомості.
При цьому зауваження апелянта щодо порядку зазначення окремих реквізитів або послідовності відображення дати та номера документа не свідчать про невідповідність акта вимогам законодавства та не впливають на його юридичну силу як доказу у справі.
Щодо доводів позивача про те, що недопуск до проведення перевірки є формою реалізації права суб`єкта господарювання на захист від можливих зловживань контролюючого органу, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до статті 11 Закону № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний, зокрема допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.
Таким чином, допуск посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки є не правом, а обов`язком суб`єкта господарювання за умови дотримання контролюючим органом вимог законодавства.
Обставини недопуску посадових осіб відповідача до проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) сторонами фактично не заперечуються. Спір стосується виключно наявності чи відсутності у позивача правових підстав для такого недопуску. Оскільки під час апеляційного перегляду встановлено відсутність таких підстав, сам факт недопуску набуває правового значення як створення перешкод у здійсненні заходу державного нагляду (контролю).
Колегія суддів звертає увагу, що Закон № 877-V містить вичерпний перелік випадків, коли суб`єкт господарювання вправі відмовити у допуску посадовим особам контролюючого органу. Водночас право самостійно оцінювати доцільність проведення перевірки або відмовляти у допуску з мотивів власного тлумачення законодавства суб`єкту господарювання не надано.
У зв`язку з цим, дії представника ТОВ «МЕРЕЖА ЛАНЕТ», спрямовані на недопущення посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві до проведення перевірки, обґрунтовано розцінені відповідачем як створення перешкод у здійсненні державного нагляду (контролю).
При цьому для кваліфікації дій суб`єкта господарювання як створення перешкод у проведенні перевірки визначальним є сам факт безпідставного недопуску уповноважених посадових осіб до здійснення заходу державного нагляду (контролю), а не встановлення фактичних порушень законодавства за результатами такої перевірки. Інше тлумачення фактично унеможливлювало б реалізацію контролюючим органом покладених на нього функцій та нівелювало б механізм державного контролю, передбачений законодавством у сфері захисту прав споживачів.
Колегія суддів також враховує, що постанова від 05 листопада 2020 року № 86 прийнята уповноваженою посадовою особою в межах компетенції, визначеної статтями 23 та 26 Закону України «Про захист прав споживачів» та Порядком накладення стягнень за порушення законодавства про захист прав споживачів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 серпня 2002 року № 1177.
Оскільки під час апеляційного перегляду справи не встановлено порушень відповідачем вимог законодавства під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та прийняття постанови від 05 листопада 2020 року № 86, підстави для визнання її протиправною та скасування відсутні.
Суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, тому колегія суддів згідно із статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги залишає її без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись статтями 308, 315, 316, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «МЕРЕЖА ЛАНЕТ» залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2024 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.

Судді: Кобаль М.І.

Штульман І.В.