ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/2570/22 Сддя (судді) першої інстанції: Олішевська В.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді Штульман І.В.
суддів:  Кобаля М.І.,
Черпака Ю.К., 
при секретарі: Красновій О.Р.,
за участю: адвоката Козюти Д.А.,- представника ТОВ "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП"; 
Махно А.М., - представника відповідача,-
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

17 січня 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП" (далі – ТОВ "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП", позивач) звернулось в Окружний адміністративний суд міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі – ГУ ДПС у м. Києві, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення (т.1 а.с.1-13).
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі (т.1 а.с.188-189).
Станом на 15 грудня 2022 року, - день набрання чинності Законом України від 13 грудня 2022 року №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX), адміністративну справу №640/2570/22 Окружним адміністративним судом міста Києва розглянуто не було.
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Закону №2825-ІХ (в редакції Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 16 липня 2024 року №3863-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ»), адміністративну справу №640/2570/22 передано на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративного суду.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року адміністративний позов ТОВ "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП" задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у м. Києві від 12 липня 2021 року №0519410701 про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму на 1834847 грн (т.3 а.с.19-27). 
Задовольняючи адміністративний позов ТОВ "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП", суд першої інстанції дійшов висновку, що контролюючим органом не дотримано вимоги статті 79 Податкового кодексу (далі – ПК) України при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки позивача, тому акт перевірки, отриманий в результаті такої перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, не може вважатися допустимим доказом у справі, якщо він одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Донецький окружний адміністративний суд 09 грудня 2025 року вказав, що спірне податкове повідомлення-рішення від 12 липня 2021 року №0519410701, прийняте за наслідками незаконної перевірки, на підставі висновків акту перевірки, який є недопустимим доказом, а також без надання можливості платнику податків представити до перевірки первинні документи на підтвердження відображених у податковій звітності показників, не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.
Не погоджуючись з рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року, ГУ ДПС у м. Києві (надалі – апелянт) звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги представник відповідача зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про порушення контролюючим органом процедури проведення перевірки, зокрема щодо вручення наказу та повідомлення про її проведення. На думку представника відповідача, ТОВ «ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП» було надано можливість подати заперечення до акту перевірки, додаткові документи, а також брати участь у їх розгляді, що свідчить про відсутність порушення принципу змагальності. ГУ ДПС у м. Києві зазначає, що суд першої інстанції обмежився формальним переліком документів без належної оцінки їх змісту, узгодженості між собою та відповідності реальним економічним процесам, чим порушив вимоги статей 90, 94, 242 Кодексу адміністративного судочинства (далі – КАС) України щодо всебічного, повного й об`єктивного дослідження доказів.
У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача зазначає, що суд першої інстанції повно та всебічно оцінив усі надані сторонами докази, застосував норми матеріального права, що підлягали застосуванню до спірних правовідносин. Вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, що є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуване рішення суду без змін.
Представник позивача у судовому засіданні надав пояснення аналогічні викладеним у відзиві на апеляційну скаргу, просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.
Представник відповідача у судовому засіданні надала пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, просила суд скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.
Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до наступного висновку.
ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” є юридичною особою, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, код - 39071477, є платником податку на додану вартість (далі – ПДВ), основний вид діяльності - складське господарство 52.10 (на час виникнення спірних правовідносин оптова торгівля фруктами й овочами 46.31), адреса місцезнаходження 03151, м. Київ, вул. Ушинського, буд. 40.
19 травня 2021 року ГУ ДПС у м. Києві було сформовано запит №10454/І/26-15-07-01-01 про надання інформації та первинних документів щодо підтвердження задекларованих платником ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” показників декларації з ПДВ за березень 2021 року, з урахуванням від`ємного значення з ПДВ, задекларованого у попередніх звітних періодах за вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2019 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2020 року, січень, лютий 2021 року, проте, під час перевірки останнім не було надано жодних підтверджуючих первинних документів, зокрема (договори, акти виконаних робіт (наданих послуг), накладні, товарно-транспортні накладні, платіжні доручення, банківські виписки, первинні документи, які мають відношення щодо формування від`ємного значення з ПДВ за перевіряємий період, регістри бухгалтерського обліку (оборотно-сальдові відомості, журнали-ордери, обороти по рахунку, аналізи та картки рахунків), в яких відображені господарські операції, проведені підприємством у вересні, жовтні, листопаді, грудні 2018 року, січні, лютому, березні, квітні, травні, червні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2019 року, січні, лютому, березні, квітні, травні, червні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2020 року, січні, лютому 2021 року (т.1 а.с.16-18).
19 травня 2021 року ГУ ДПС у м. Києві було прийнято наказ №4048-п “Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” у зв`язку з поданням декларації з податку на додану вартість з від`ємним значенням, яке становить більше 100 тис. грн за березень 2021 року (т.1 а.с.20). 
20 травня 2021 року ГУ ДПС у м. Києві сформовано повідомлення №715/26-15-07-01-01 про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” з питань законності декларування від`ємного значення з ПДВ та необхідність забезпечення надання всіх необхідних докумнентів, що підтверджують дані податкових декларацій (розрахунків), зокрема, фінансову, статистичну та іншу звітність, регістри податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, а також первинні та інші документи, які використовувались в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної фіскальної служби (т.1 а.с.19).
На підставі наказу ГУ ДПС у м. Києві від 19 травня 2021 року №4048-п, повідомлення від 20 травня 2021 року №715/26-15-07-01-01 та відповідно до підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78, пункту 79.1 статті 79 ПК України, ГУ ДПС у м. Києві була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ відповідальністю “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП”, з питань законності декларування від`ємного значення з ПДВ за березень 2021 року, сума від`ємного значення з податку на додану вартість становить 1834847 грн, з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередніх звітних за вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2019 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2020 року, січень, лютий 2021 року (податкова декларація з ПДВ від 20 квітня 2021 року №9091372125) (т.1 а.с.22-40).
Перевірка здійснювалась в проміжок часу з 24 травня 2021 року по 28 травня 2021 року.
Під час проведення перевірки, 24 травня 2021 року ГУ ДПС у м. Києві на адресу ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” було направлено засобами поштового зв`язку запит вих. №11173/І/26-15-07-01-01 про надання пояснень, що підтверджують/спростовують вину у вчиненому податковому правопорушенні, який було отримано уповноваженою особою товариства за довіреністю 26 травня 2021 року, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, наявного в матеріалах справи (т.1 а.с.212-214).
28 травня 2021 року ГУ ДПС у м. Києві було складено акт №2663/Ж6/26-15-07-01-01 “Про ненадання документів до перевірки ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” (т.1 а.с.215). 
31 травня 2021 року ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” було надано відповідь контролюючому органу на запит від 19 травня 2021 року №10454/І/26-15-07-01-01 з копіями первинних документів на 125 аркушах, яка була зареєстрована в ГУ ДПС у м. Києві 01 червня 2021 року за вх.№61137/6 (т.1 а.с.21).
04 червня 2021 року, за результатами перевірки ГУ ДПС у м. Києві складено акт “Про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2021 року” №44499/Ж5/26-15-07-01-01, яким встановлено порушення ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП”: пункту 44.1 статті 44, пункту 185.1 статті 185, пункт 198.1, пункт 198.3, пункт 198.6 статті 198, пункт 201.1 статті 201 ПК України, в результаті чого встановлено завищення від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2021 року у сумі 1834847 грн; пункт 44.1, пункт 44.6 статті 44 пункт 85.2 статті 85 ПК України посадовим особам контролюючого органу не надано документів під час перевірки (т.1 а.с.22-37).
Позивач, не погоджуючись з висновками акту, надав свої заперечення від 18 червня 2021 року, в яких зазначив, що ним до ГУ ДПС у м. Києві було надано письмові пояснення та всю необхідну первинну документацію щодо задекларованих показників в поданій декларації з ПДВ за березень 2021 року (т.1 а.с.41-42). 
Відповідно до повідомлення ГУ ДПС у м. Києві про розгляд заперечень до акта перевірки, відповідно до якого контролюючий орган запросив позивача до проведення розгляду заперечень 30 червня 2021 року об 11 год 00 хв, з використанням відео зв`язку.
02 липня 2021 року ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” звернулось до ГУ ДПС з додатковим пакетом документів на тих підставах, що під час засідання з розгляду заперечень на акт перевірки у посадових осіб виникло питання документального підтвердження використання обладнання у березні 2021 року, яке сформувало основний показник від`ємного значення з ПДВ із наданням копії Договору оренди №01/20 від 01 липня 2020 року; копією акту приймання-передачі від 01 липня 2020 року до цього Договору; копією акту виконаних робіт від 31 березня 2021 року №3 (т.1 а.с.43).
06 липня 2021 року ГУ ДПС у м. Києві, за наслідком розгляду заперечень ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП”, вирішено залишити висновки акту перевірки без змін (т.1 а.с.44-51).
12 липня 2021 року на підставі акту перевірки ГУ ДПС у м. Києві прийняте податкове повідомлення-рішення форми «В4» №0519410701, яким зменшено суму від`ємного значення з податку на додану вартість на 1834847 грн.
Не погоджуючись із правомірністю податкового повідомлення-рішення від 12 липня 2021 року, ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” звернулося до суду із цим позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.
Як зазначено вище, судом першої інстанції встановлено, що за результатами перевірки складено акт від 04 червня 2021 року №44499/Ж5/26-15-07-01-01, “Про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2021 року”, яким встановлено порушення: пункту 44.1 статті 44, пункту 185.1 статті 185, пункту 198.1, пункту 198.3, пункту 198.6 статті 198, пункту 201.1 статті 201 ПК України, в результаті чого встановлено завищення від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2021 року у сумі 1834847 грн; та пункту 44.1, пункту 44.6 статті 44 пункту 85.2 статті 85 ПК України - посадовим особам контролюючого органу не надано документів під час перевірки.
При відображенні ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” у декларації за березень 2021 року від`ємного значення між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту у сумі 1834847 грн (рядок 19 декларації), сума від`ємного значення попередніх та поточного звітного (податкового) періоду, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1) Кодексу на момент подання податкової декларації у сумі 1834847 грн (рядок 19.1 декларації) суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 1834847 грн (рядок 21 декларації), встановлено його завищення на загальну суму 1834847 грн.
Висновок про завищення податкового кредиту за період з 01 березня 2021 року по 31 березня 2021 року у сумі 1834847 грн був зроблений, на тих підставах, що ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП, не надано до перевірки жодних первинних документів щодо формування задекларованих показників в Декларації з ПДВ за березень 2021 року, про що складено акт від 28 травня 2021 року №2663/Ж6/26-15-07-01-01, таким чином, не є можливим підтвердити формування податкового кредиту за березень 2021 року у сумі 1834847 грн; зазначено, що на формування податкового кредиту за перевіряємий період березень 2021 року мало вплив формування рядка 16 Декларації від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у сумі 1834847 грн; в структурі податкового кредиту, задекларованого ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП”, згідно з поданою податковою декларацією, найбільший вплив мали такі показники: п ридбання з основною ставкою (ряд 10.1) - 0,00 грн. (0,0%); від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (ряд. 16) - 1834847 грн (100 %); перевіркою відображених у рядку 16 Декларації “Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду” показників за період з 01 березня 2021 року по 31 березня 2021 року у загальній сумі - 1834847 грн., встановлено, що на формування цих показників мало вплив здійснення операцій з декларування від`ємного значення попереднього податкового періоду (рядок 16 Декларації); згідно з додатком 2 №9091371902 від 20 квітня 2021 року до податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2021 року задеклароване від`ємне значення з ПДВ по рядку 16 Декларації сформовано за рахунок періодів, а саме: за вересень 2018 року на загальну суму 968448 грн; за жовтень 2018 року на загальну суму 405176 грн; за листопад 2018 року на загальну суму 416259 грн; за грудень 2018 року на загальну суму 42164 грн; за травень 2019 року на загальну суму 2800 грн. Крім цього, ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” до ГУ ДПС у м. Києві фінансовий звіт за 2021 рік станом на момент перевірки не надавався. Підприємством було надано фінансовий звіт за 2020 рік (№9373138870 від 12 березня 2021 року), згідно якого: відсутні: незавершені капітальні інвестиції; основні засоби; довгострокові фінансові інвестиції; інші необоротні активи; запаси; зареєстрований (пайовий) капітал - 79,9 тис. грн. 
Вказано, що товариством не надано первинні документи щодо придбання (одержання)/продажу(поставки) товарів (робіт, послуг) - накладні, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг), тощо з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, а також акти про приймання продукції за кількістю та якістю, первинні документи щодо транспортування продукції (товарно-транспортні накладні; перевізні документи (накладні) на перевезення вантажів транспортом; а також інформація щодо вантажно-розвантажувальних робіт), документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, сертифікати відповідності, застосування яких передбачено нормативно-правовими актами або договором, а також інші документи, які передбачені затвердженими технічними регламентами). 
Отже, суд зазначає, що фактичною підставою для проведення позивачу донарахувань згідно із оскаржуваними податковим повідомленням - рішенням стало не надання на дату початку перевірки (24 травня 2021 року) і до завершення перевірки (28 травня 2021 року) будь-яких первинних документів та регістрів бухгалтерського обліку, які відносяться до предмету перевірки.
Як вбачається з матеріалів справи та наданих позивачем пояснень 06 квітня 2018 року між компанією Elecorn Technology та компанією Hacibayli Limited було укладено контракт на поставку №1/18, відповідно до умов якого Elecorn Technology мало поставити до порту в м. Одеса, Україна, промислове обладнання для багатофункціонального заводу з очищення та обробки насіння зернових культур; зазначене обладнання мало бути поставлене як внесок до статутного капіталу позивача, з огляду на що позивачем 26 вересня 2018 року було здійснене митне оформлення зазначених товарів та зареєстровано електронну митну декларацію UA500020/2018/010285. Відповідно до змісту електронної митної декларації UA500020/2018/010285 від 26 вересня 2018 року, позивачем ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” за ввезення товарів на митну територію України був сплачений ПДВ у розмірі 984548,28 грн. У вересні 2018 року позивачем ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” були придбанні послуги з транспортно-експедиторського обслуговування вантажів, що підтверджується договором №11/07/18/01 від 11 липня 2018 року, коносаментами (bill of lading) №142851442252, Сертифікатами походження товару №102494, 18С3401М0542/00159, 18С3401М0542/00159, рахунком №5114/2018 від 28 вересня 2018 року, Актом №ОУТ-00000014194; №ОУТ-00000014194; №ОУТ-00000012782; №ОУТ-00000012784; №ОУТ-00000012785; №ОУТ-00000012787; №ОУТ-00000012800; №ОУТ-00000012801 здачі-прийняття робіт (надання послуг), видатковими ордерами №№0565790, 0565791, 0565842, 0565843, Інвойсами від 30 квітня 2018 року №ЕТ-001/2018-19; від 09 серпня 2018 року №ЕТ-003/2018-19 з додатками, пакувальними листами від 30 квітня 2018 року; 09 серпня 2018 року до зазначених Інвойсів, Страхувальними контрактами, Протоколом надання послуг №ОУТ-00000012783, №ОУТ-00000012786 у зв`язку з придбанням зазначених послуг позивачем був сплачений ПДВ у розмірі 3899,77 грн., в свою чергу надавачем послуг була складена та направлена на реєстрацію податкова накладна №2926 від 28 вересня 2018 року. Крім цього, в матеріалах справи міститься рахунок на оплату №4000/2018 від 16 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” за надання послуг з оформлення документації, експедирування, інфраструктура порту, забезпечення інформаційною базою; зберігання в порту з 16 червня 2018 року по 13 липня 2018 року; вантажно-розвантажувальні роботи, комісія; агентська винагорода на загальну суму 31007 грн; Рахунок №4001/2018 від 16 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату штрафної санкції за наднормативне використання контейнерного обладнання (демередж на користь судноплавної лінії) без ПДВ на загальну суму 33277,64 грн; рахунок №4002/2018 від 16 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату авто послуги по Одесі на загальну суму 5200 грн; рахунок на оплату №4003/2018 від 16 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” за надання послуг з оформлення документації, експедирування, інфраструктура порту, забезпечення інформаційною базою; зберігання в порту з 16 червня 2018 року по 13 липня 2018 року; вантажно-розвантажувальні роботи, комісія; агентська винагорода на загальну суму 62015,44 грн; рахунок №4004/2018 від 16 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату штрафної санкції за наднормативне використання контейнерного обладнання (демередж на користь судноплавної лінії) без ПДВ на загальну суму 43765,28 грн; Рахунок №4005/2018 від 16 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату авто послуги по Одесі на загальну суму 10400 грн; Рахунок №4065/2018 від 18 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату простою автотранспорту (без ПДВ) 2 дні на загальну суму 1915,20 грн; Рахунок №4066/2018 від 18 липня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату простою автотранспорту (без ПДВ) 1 день на загальну суму 1915,20 грн; Рахунок №5144/2018 від 28 вересня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату послуг з оформлення документації, експедирування, інфраструктура порту, забезпечення інформаційною базою; зберігання в порту з 13 вересня 2018 року по 25 вересня 2018 року; вантажно-розвантажувальні роботи, комісія; агентська винагорода на загальну суму 23398,63 грн; рахунок №5145/2018 від 28 вересня 2018 року, виставлений ТОВ “БІ ЕС ЕЙ ЮКРЕЙН ЛТД” платнику – ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” на оплату страхового платежу згідно Договору страхування контейнерного обладнання (без ПДВ); авто послуги по Одесі (без ПДВ); штрафна санкція за наднормативне використання контейнерного обладнання (демередж на користь судноплавної лінії) без ПДВ на загальну суму 9680,58 грн; Наряд на контейнер №3245 від 07 вересня 2018 року. 
В подальшому, 11 серпня 2018 року між ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” та компанією Hacibayli Limited було укладено контракт №UA\1, відповідно до умов якого Hacibayli Limited мало поставити до порту в м. Одеса, Україна, дві машини для сортування сільськогосподарських продуктів по кольору. На підтвердження здійснення господарських операцій позивачем ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” надано Специфікацію №1 від 11 серпня 2018 року, Commercial invoice, Packing list, а також 09 листопада 2018 року було здійснене митне оформлення зазначених товарів та зареєстровано електронну митну декларацію UA500020/2018/012557, яка також міститься в матеріалах справи. Відповідно до змісту електронної митної декларації UA500020/2018/012557 від 09 листопада 2018 року, позивачем ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” за ввезення товарів на митну територію України був сплачений ПДВ у розмірі 402144,97 грн.; 12 листопада 2018 року зареєстровано податкову накладну №3487 у зв`язку з придбанням послуг з транспортно-експедиторського обслуговування вантажів за договором №11/07/18/01 від 11 липня 2018 року (ПДВ у розмірі 3613,60 грн.).
Пізніше, 14 листопада 2018 року між ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” та ТОВ “РЕМАКОМ” було укладено договір купівлі-продажу №21, відповідно до умов якого позивач придбав товар на суму 315600 грн. На підставі зазначеного договору ТОВ “РЕМАКОМ” було виставлено позивачу рахунок на оплату №174 від 14 листопада 2018 року; а позивачем 15 листопада 2018 року було проведено частково оплату за договором купівлі-продажу №21 від 14 листопада 2018 року у розмірі 63000 грн (з них ПДВ у розмірі 10500 грн.), за наслідком зарахування грошових коштів на банківський рахунок ТОВ “РЕМАКОМ” як оплати за товар, останнім була складена та направлена на реєстрацію до ЄРПН податкова накладна №11 від 15 листопада 2018 року. 
Крім цього, 11 листопада 2018 року на виконання умов договору купівлі-продажу №21 між позивачем ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” та ТОВ “РЕМАКОМ” було здійснено ще одну часткову оплату у розмірі 110959,56 грн (ПДВ у розмірі 18493,27 грн), за наслідком зарахуванням грошових коштів на банківський рахунок ТОВ “РЕМАКОМ”, як оплати за товар, останнім була складена та направлена на реєстрацію до ЄРПН податкова накладна №5 від 11 грудня 2018 року.
13 грудня 2018 року, на виконання умов договору купівлі-продажу №21 між ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” та ТОВ “РЕМАКОМ”, останнім було здійснено відвантаженням товару за договором з огляду про що була складена видаткова накладна №140, за наслідком відвантаженням товару, ТОВ “РЕМАКОМ” була складена та направлена на реєстрацію до ЄРПН податкова накладна №8 від 13 грудня 2018 року, з огляду на зазначене, позивач вважає обґрунтованим віднесення до податкового кредиту за грудень 2018 року суми сплаченого у цьому місяці ПДВ у розмірі 42164,27 грн.
Суд апеляційної інстанції погоджується із висновком суду першої інстанції, що надані позивачем первинні документи не мають дефектів щодо форми, змісту або пошкодження, які б зумовили втрату ними юридичної сили і доказовості, тобто оформлені відповідно до чинного законодавства України, містять необхідні для цілей оподаткування відомості про зміст та обсяг розглядуваних операцій та засвідчують фактичний рух активів між задекларованими учасниками.
Судом першої інстанції правильно відмічено, що пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підставою для нарахування податкового кредиту є податкова накладна, яка засвідчує факт придбання платником податків товару.
20 квітня 2021 року ТОВ “ГАЙДЖИБАЙЛІ ГРУП” до ГУ ДПС у м. Києві було подано декларацію з ПДВ на березень 2021 року у якій задекларовано наявність від`ємного значення ПДВ у розмірі 1834847 грн.
Пунктом 42.2 статті 42 ПК України передбачено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.
Підпунктом 1.4.2 пункту 1.4 розділу І Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затвердженого наказом Державної фіскальної служби України від 31 липня 2014 року №22 (далі - Методичні рекомендації), встановлено, що з метою дотримання вимог статті 77 та 79 розділу II Кодексу підрозділи органу державної фіскальної служби, які очолюють здійснення документальної планової або позапланової невиїзної перевірки, забезпечують надсилання рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення під розписку платнику податків (посадовій особі або законному (уповноваженому) представнику) копії наказу про проведення документальної планової або позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення.
Указаним підпунктом Методичних рекомендацій також роз`яснено контролюючому органу, що з метою дотримання вимог Кодексу та прав платників податків доцільно забезпечити завчасне надіслання (вручення) повідомлень про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки.
Як правильно встановлено судом податковим органом 19 травня 2021 року прийнято наказ про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки №4048-п з 24 травня 2021 року по дату завершення перевірки, тривалістю 5 робочих днів. Також були складені запит про надання інформації (пояснень та їх документальних підтверджено) №10454/І/26-15-07-01-01 від 19 травня 2021 року та повідомлення №715/26-15-07-01-01 від 20 травня 2021 року. Вищезазначені документи наказ, запит та повідомлення, отримані позивачем ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” поштою 24 травня 2021 року і ця обставина не є спірною.
Перевірка розпочата – 24 травня 2021 року про що вказано в акті перевірки та також не заперечується сторонами.
В акті перевірки від 04 червня 2021 року №44499/Ж5/26-15-07-01-01 зазначено наступне: “Головним управлінням ДПС у м. Києві 16 лютого 2021 року на податкову адресу ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП”, а саме: 03151, м. Київ, вулиця Ушинського, буд. 40, засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення направлено копію наказу Головного управління ДПС у м. Києві від 20 травня 2021 року №4048-п та повідомлення від 19 травня 2021 року №715/26-15-07-01-01, в яких повідомлено, що з 24 травня 2021 року буде проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2021 року, яке визначене з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередніх звітних періодах вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2019 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2020 року, січень, лютий 2021 року». Згідно інформаційного ресурсу Українського державного підприємства поштового зв`язку “Укрпошта” вищезазначене відправлення ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” отримано 24 травня 2021 року.
Відповідачем до матеріалів справи надано разом з запитом про надання інформації №10454/І/26-15-07-01-01 від 19 травня 2021 року, наказом про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки №4048-п від 19 травня 2021 року та повідомленням №715/26-15-07-01-01 від 19 травня 2021 року, фіскальний чек про направлення рекомендованого листа на ім`я «ГАДЖИБАЙЛІ», датований 18 травня 2021 року, а також рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП”, датоване 18 травня 2021 року з відміткою про його вручення 19 травня 2021 року. За таких обставин, суд першої інстанції дійшов висновку, що вищезазначені документи: наказ, запит та повідомлення, були направлені раніше ніж були складені, інших доказів направлення суду не надано, і визначити дійсну дату направлення кореспонденції з наданих доказів не вбачається можливим. При цьому, позивач ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” не заперечує проти того, що дані документи ним були отримані 24 травня 2021 року - в день початку проведення перевірки. 
Таким чином, відповідачем не надано доказів завчасного повідомлення позивача ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП” про проведення перевірки до початку її проведення.
За таких обставин, контролюючим органом не доведено саме факт завчасного направлення платнику податків повідомлення про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та наказу про призначення перевірки.
Враховуючи, що на час початку проведення позапланової документальної невиїзної перевірки у контролюючого органу не було відомостей про вручення платнику податків наказу та повідомлень, контролюючий орган не мав підстав для початку перевірки.
Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Контролюючий орган при здійсненні покладених на нього функцій має дотримуватися вимог законодавства та не допускати порушення прав платників податків, а податкова перевірка повинна базуватися на принципах законності, достовірності даних, всебічного та об`єктивного розгляду зібраної інформації.
Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 21 лютого 2020 року у справі №826/17123/18 сформулювала правовий висновок, відповідно до якого, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
У постанові Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суд від 22 вересня 2020 року у справі №520/8836/18, окрім наведених вище висновків, погодився із висновками судів попередніх інстанцій про те, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує жодних правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Таким чином, податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками такої перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є достатніми для висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення. З урахуванням цього Суд касаційної інстанції зазначив про відсутність необхідності перевірки порушення позивачем вимог Податкового кодексу України, як підстави для донарахування суми грошового зобов`язання.
Отже, зміст висновків наведених постанов свідчить про те, що установивши порушення процедури проведення перевірки, її підстав, наслідком чого є визнання протиправними її результатів, до аналізу інших обставин, що слугували підставою ухвалення суб`єктом владних повноважень індивідуальних актів, суд може не переходити, з огляду на викладену вище сталу і послідовну практику Верховного Суду, відступу від якої у встановленому законом порядку не здійснювалося.
Таким чином, звертаючись до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення, позивач вправі посилатись на процедурні порушення проведення перевірки та надіслання рішень за результатами перевірки, а суд зобов`язаний надавати правову оцінку таким доводам позивача в першу чергу.
Оцінюючи причинно - наслідковий зв`язок між встановленими процедурними порушеннями та законністю оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, судом враховано, що невиконання вимог щодо повідомлення платника податків про проведення позапланової невиїзної перевірки до початку її проведення, як обов`язкової умови для проведення планової невиїзної документальної перевірки, зокрема, задля забезпечення права платника податку щодо належного подання документів для проведення перевірки, призводить не лише до визнання незаконною перевірки, але й відсутності правових наслідків такої (незаконність прийнятих контролюючим органом за наслідками проведення перевірки рішень).
З огляду на наведене, проведення контролюючим органом документальної позапланової невиїзної перевірки підприємства позивача, без своєчасного повідомлення про дату початку та місце проведення такої, свідчить про позбавлення платника податку права на об`єктивну, повну та всебічну перевірку дотримання ним податкової дисципліни, включаючи можливість надання наявних у нього документів для підтвердження показників податкового обліку, а також необхідних пояснень з питань, що слугували призначенню податкової перевірки.
Отже, установивши таке порушення процедури проведення перевірки, наслідком якого є визнання протиправними її результатів, до аналізу інших обставин суд не може переходити з огляду на викладену вище сталу і послідовну практику Верховного Суду, відступу від якої у встановленому законом порядку не здійснювалося.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04 серпня 2021 року №540/2553/19, від 14 липня 2021 року у справі №640/14040/20, від 07 грудня 2021 року у справі №826/17875/18.
Протиправність наслідків перевірки у зв`язку з порушенням процедури її проведення є достатньою самостійною підставою до скасування прийнятого за результатами її проведення податкового повідомлення-рішення, що унеможливлює перехід до суті покладених в основу такого рішення правопорушень, з огляду на що до аналізу порушень, виявлених та викладених контролюючим органом в акті перевірки суд не вдається.
Аналогічний підхід застосовано Верховним Судом у постановах від 14 липня 2021 року у справі №640/14040/20, від 4 серпня 2021 року у справі №540/2553/19, від 07 грудня 2021 року у справі №826/17875/18.
Крім того, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду звертає увагу на наступне.
Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 5.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Згідно підпункту 20.1.3 пункту 20.1. статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право отримувати безоплатно від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій усіх форм власності та їх посадових осіб, у тому числі від органів, які забезпечують ведення відповідних державних реєстрів (кадастрів), інформацію, документи і матеріали.
Судом першої інстанції встановлено, і це є правильним, що ГУ ДПС у місті Києві, відповідно до наказу від 20 травня 2021 року №715/26-15-07-01-01 та відповідно до підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78, пункту 79.1 статті 79 ПК України, ГУ ДПС у м. Києві була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ “ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП”, з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2021 року, сума від`ємного значення з податку на додану вартість становить 1834847 грн, з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередніх звітних за вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2019 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2020 року, січень, лютий 2021 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 20 квітня 2021 року №9091372125) (т.1 а.с.22-40).
Відповідно до підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.
Згідно абзацу другого підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України, документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.
Контролюючий орган наділений повноваженнями на проведення документальної позапланової перевірки платника податку в разі, якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету ПДВ (підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України) і якщо розрахунок такої суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у пункті 200.11 статті 200 ПК України операціями.
У такому випадку перевірка від`ємного значення ПДВ (а не перевірка безпосередньо бюджетного відшкодування) не буде різною за своєю суттю за умови, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у пункту 200.11 статті 200 ПК України операціями.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі №808/2911/17.
Статтею 200 розділу V “Податок на додану вартість” ПК України встановлено порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків.
Згідно пункту 200.7 статті 200 ПК України, платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Пунктом 200.10 статті 200 ПК України визначено, що у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.
Згідно з пунктом 200.11 статті 200 ПК України, контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за операціями: за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками; з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, що використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу.
Наведені вище положення ПК України покликані запобігти зловживанням контролюючим органом у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.
Недотримання контролюючим органом вимог підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 та пункту 200.11 статті 200 ПК України є порушенням порядку проведення перевірки та самостійною підставою для скасування податкового повідомлення-рішення, яке прийняте на підставі акту, складеного за результатами такої перевірки.
З матеріалів справи вбачається, що в податковій декларації з податку на додану вартість за березень 2021 року (рядки 20.2, 20.2.1, 20.2.2) позивачем ТОВ «ГАДЖИИБАЙЛІ ГРУП» не було заявлено суму бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку за березень 2021 року.
Матеріали справи не містять доказів подання позивачем заяв до контролюючого органу щодо відшкодування з бюджету сум ПДВ.
Верховним Судом в постанові від 14 травня 2019 року по справі №813/3175/15 зазначено: «…перевірка за підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України має відмінність, застосування якої залежить від того, чи заявлено платником податку відшкодування з бюджету податку на додану вартість. Якщо так, для проведення перевірки необхідна наявність підстав, визначених у розділі V цього Кодексу. Якщо бюджетне відшкодування не заявлено - така вимога відсутня».
Тобто, контролюючий орган наділений повноваженнями на проведення документальної позапланової перевірки платника податку у разі, якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету ПДВ (підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України), в якій розрахунок такої суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у пункті 200.11 статті 200 ПК України операціями.
Отже, враховуючи, що в матеріалах справи відсутні докази заявлення ТОВ «ГАДЖИИБАЙЛІ ГРУП» до відшкодування з бюджету ПДВ, у відповідача були відсутні визначені у підпункті 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України підстави для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки позивача.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19 березня 2020 року у справі №460/2939/18 та 27 березня 2025 року у справі №640/7638/22 де судом зазначено, що вживання в тексті норм підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 та пункту 200.11 статті 200 ПК України словосполучень “відшкодування з бюджету податку на додану вартість”, “сума бюджетного відшкодування” наряду із “від`ємне значення з податку на додану вартість” свідчить про те, що встановлена підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України умова перевищення 100 тис. гривень, як підстава для проведення позапланової документальної перевірки стосується від`ємного значення з податку на додану вартість, як окремого від суми бюджетного відшкодування показника податкового обліку.
Контролюючий орган наділений повноваженнями на проведення документальної позапланової перевірки платника податку в разі, якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету ПДВ (підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України) і якщо розрахунок такої суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у пункті 200.11 статті 200 ПК України операціями.
Встановлені під час судового розгляду судом першої інстанції обставини свідчать про відсутність передбачених пунктом 200.11 статті 200 ПК України підстав для призначення позапланової документальної перевірки.
ГУ ДПС у м. Києві жодним чином не було обґрунтовано наявність законодавчо визначених підстав для проведення позапланової документальної перевірки ТОВ «ГАДЖИИБАЙЛІ ГРУП», що вказує на незаконність її проведення, результати якої оформлені актом перевірки.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 08 вересня 2021 року у справі №816/228/17 дійшла висновку, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.
При цьому, підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення. 
Судом першої інстанції встановлено, і це є правильним, що порушення вимог ПК України таким, що об`єктивно могло вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами фактичної перевірки позивача та, відповідно, на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки оскаржуваного рішення, оскільки у випадку дотримання відповідачем наведених вимог ПК України, вказана перевірка взагалі б не мала місця у період її фактичного проведення.
У постанові судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі №826/17123/18 сформувала правовий висновок про те, що оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Враховуючи наведене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду погоджується із висновком суду першої інстанції, що податкове повідомлення-рішення від 12 липня 2021 року №0519410701 форми «В4» є протиправними та підлягають скасуванню.
При цьому, доводи та аргументи апеляційної скарги відповідача є безпідставними та необґрунтованими, носять формальний характер і не ґрунтуються ні на фактичних обставинах, ні на вимогах закону та спростовуються матеріалами справи.
Таким чином, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року ухвалено з додержанням норм права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги ГУ ДПС у м. Києві висновків суду першої інстанції не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖИБАЙЛІ ГРУП" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.
Головуючий суддя І.В. Штульман
Судді: М.І. Кобаль
Ю.К. Черпак