Справа № 954/781/26
Номер провадження 2/954/2084/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2026 року	с-ще Нововоронцовка	

Нововоронцовський районний суд Херсонської області в складі: головуючого судді Гончаренка О.В., за участю секретаря судового засідання Посохіної О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Нововоронцовка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача ОСОБА_5 . Позивач є спадкоємцем ОСОБА_6 за заповітом, проте не зміг подати вчасно заяву про прийняття спадщини. Зазначив, що постійно проживає в селищі Нововоронцовка Бериславського району Херсонської області, дома буває рідко, увесь час у поїздках, так як працює водієм вантажних автомобілів, які здійснюють міжнародні перевезення, тому багато часу перебуває за кордоном. Після смерті діда він неодноразово виїжджав у відрядження закордон. В період з 30.08.2021 р. по 08.12.2022 р. перебував в Польщі, саме в цей період сплинув шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. В травні 2025 р. він заїхав додому до своєї матері, де мати повідомила, що нещодавно дізналась про заповіт діда на його користь, згідно якого дід заповідав йому свій житловий будинок та присадибну земельну ділянку. Мати пояснила, що після смерті батька знайшла серед його документів складений ним заповіт на його ім`я. На даний час йому відомо, що приватним нотаріусом Бериславського нотаріального округу Виноградовою Н.М. після смерті ОСОБА_5 заведено спадкову справу № 222/2021 від 23.09.2021 р. Нотаріус рекомендувала звернутись із позовом до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропустив шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через поважну причину, так як не знав про існування заповіту, до того ж перебував у відрядженні за кордоном, звідки повернувся додому вже тоді, коли сплив шестимісячний строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини та він не є спадкоємцем першої черги за законом. 
У судове засідання позивач не з`явився, просив розглянути справу без його участі.
Відповідачі подали до суду письмові заяви про визнання позову.
Також до суду надішли заяви від ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , в яких вони просили задовольнити позов ОСОБА_1 та встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилалася, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, суд прийшов до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Так, судом встановлено, що ОСОБА_5  помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 05.05.2021 року.
Згідно із копією заповіту від 27.05.2013 року серія ВТЕ № 509902, посвідченого державним нотаріусом Нововоронцовської державної нотаріальної контори Виноградовою Н.М., ОСОБА_5 заповідав ОСОБА_1 житловий будинок АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,0689 гектарів в межах згідно з планом, розташовану на території Нововоронцовської селищної ради Нововоронцовського району Херсонської області і передану для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель.
Згідно із відповіді приватного нотаріуса Бериславського районного нотаріального округу Виноградової Н.М. від 22.05.2026 року після смерті ОСОБА_5 , який помер  ІНФОРМАЦІЯ_2 заведено спадкову справу № 222/2021. Згідно матеріалів спадкової справи спадкоємцями за заповітом від 11.12.2003 року за реєстром № 2335, зокрема, є ОСОБА_3 . 
З наданих суду документів вбачається, що відповідачка ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_5 та матір`ю позивача ОСОБА_1 і є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_5 .
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно із ч. ч. 2, 3 ст.1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні вказаного позову, суд також керувався висновками Європейського Суду з прав людини. Так, у справі «Ільхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Також враховане рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 26.06.2024 р. у справі № 686/5757/23 необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте така необізнаність повинна ототожнюватися з незнанням спадкоємцем про його право на спадкування загалом; в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування. Резюмуючи, Велика Палата Верховного Суду, з урахуванням конкретних обставин справи, що переглядається, висновує, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.
Враховуючи викладене, зважаючи, що встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, позивач не зміг з поважної причини в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, оскільки йому було не відомо про наявність заповіту та він не є спадкоємцем першої черги за законом, яким є відповідачка ОСОБА_2 , тому суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити.
Керуючись ст.ст. 89, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя	О.В. Гончаренко