П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/340/26	

Перша інстанція: суддя Іванов Е.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Терлецького Д.С., суддів Вербицької Н.В., Димерлія О.О., розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медики-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України», експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи Державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико - соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України про визнання протиправним та скасування рішення, 

В С Т А Н О В И В:

Рух справи
05.01.2026 р. ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 або позивач) звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, у якому просив:
визнати протиправним та скасувати рішення Державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» від 18.07.2025р. №ЦО-3900/1 про скасування II групи інвалідності ОСОБА_1 , встановленої за рішенням медико-соціальної експертної комісії від 31.07.2019р. №536, та встановлення йому ІІІ групи інвалідності, загальне захворювання з 05.11.2024р. безстроково. 
На обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що йому вперше було встановлено ІІ групу інвалідності 27.07.2016р. з переоглядом, та з 31.07.2019р. – безстроково, що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААБ №245894.
Однак експертна команда з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи за результатами перевірки обґрунтованості рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи або рішення медико-соціальної експертної комісії було прийнято рішення від 18.07.2025р. №ЦО-3900/1, яким визначено, що наявна у пацієнта патологія нервової системи обмежує його життєдіяльність в помірному ступені та встановлення позивачу ІІІ групу інвалідності.
Проте відповідно до рішення РНБО від 30.08.2023р. «Про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України», уведеним в дію Указом Президента України від 12.09.2023р. №576/2023, зобов`язано здійснити перевірку робочими групами обґрунтованості рішень медико-соціальних експертних комісій щодо встановлення інвалідності, прийнятих у період дії правового режиму воєнного стану в Україні. Водночас позивачу встановлено ІІ групу інвалідності 27.07.2016р. з переоглядом, а з 31.07.2019 р. – безстроково, тобто задовго до введення в дію правового режиму воєнного стану в Україні.
Також позивач наголошував, що рішення МСЕК приймається після повного медичного обстеження особи і проведення досліджень лікувально-профілактичним закладом охорони здоров`я, на підставі медичних документів та за результатами об`єктивного обстеження особи членами комісії. У даному випадку відповідачами не здійснено обстеження позивача.
До того ж особи, інвалідність яким встановлена без зазначення строку проведення повторного огляду, проходять оцінювання повсякденного функціонування за власним бажанням (за зверненням опікуна у разі позбавлення особи з інвалідністю дієздатності) або за рішенням суду. Отже, у відповідачів були відсутні правові підстави для зміни позивачу групи інвалідності. 
Позивач стверджував, що у порушення вимог Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи під час стаціонарного перебування у відділенні клініки інституту не були належним чином встановлені об`єктивні дані щодо стану його здоров`я, під час розгляду справи члени експертної команди не дослідили всі надані документи, а також відповідні медичні записи, що підтверджують стан його здоров`я, і таким чином без всебічного аналізу функціонального стану організму та без достовірних клінічних даних було прийняте протиправне й необґрунтоване рішення про скасування встановленої інвалідності.
Державна установа «Український державний науково-дослідний інститут медико - соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України (надалі також – Державна установа, відповідач) заперечувала проти задоволення позову та зазначила, що листами Міністерства охорони здоров`я України доручено Центральній медико-соціальній експертній комісії Міністерства охорони здоров`я України на виконання запитів Служби безпеки України від 04.11.2024р. №14/1-6971 та ДБР від 06.11.2024р. №10-2-02-01-27449 здійснити перевірку обґрунтованості рішень щодо зазначених у додатках до запитів осіб та у разі необхідності провести переогляд шляхом проведення медико-соціальної експертизи стосовно таких осіб і прийняти відповідні рішення.
Серед інших медико-експертних справ до відповідача була передана й справа позивача.
18.07.2025р. експертна команда з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи за результатами проведеного аналізу медико-експертної справи позивача було встановлено, що ІІ група інвалідності, загальне захворювання, безстроково, встановлена необґрунтовано, що наявна у пацієнта патологія нервової системи обмежує його життєдіяльність в помірному ступені. Тому згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2009р. № 1317 встановлено ІІІ (третю) групу інвалідності, загальне захворювання з 05.11.2024 року безстроково». Тобто, ступені функціональних порушень органів та систем, зазначені у діагнозі позивача, а також відповідний ступінь обмеження життєдіяльності, не відповідають критеріям для визначення ІІ групи інвалідності згідно з чинним законодавством.
Відповідно, рішення про встановлення ІІ групи інвалідності Позивачу було законно та обґрунтовано скасовано Центром оцінювання функціонального стану особи та встановлена ІІІ група інвалідності.
Щодо доводів позивача про відсутність запрошення на проходження обстеження відповідачем зауважено, що огляд особи не проводився та не передбачався – проводилась перевірка обґрунтованості встановлення інвалідності ІІ групи, загальне захворювання, безстроково, за наявними медичними документами всебічного обстеження під час направлення на МСЕК, що представлені у 2019р. Нормативно-правовими актами у даних правовідносинах не передбачено жодних обмежень для проведення перевірки обґрунтованості рішень МСЕК щодо цих осіб.
Одеський окружний адміністративний відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи ухвалою від 12.01.2026р.
Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 01.04.2026р. у задоволені позову відмовив.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач (далі також – скаржник) звернувся з апеляційною скаргою до П`ятого апеляційного адміністративного суду, в якій просив скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.04.2026 р. та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
П`ятий апеляційний адміністративний суд відкрив апеляційне провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку письмового провадження ухвалами від 13.05.2026р.

Обставини справи 
Згідно з довідкою до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії 12 ААБ №245894 від 31.07.2019р. ОСОБА_1 встановлено II групу інвалідності безстроково.
04.08.2025р. позивач засобами поштового зв`язку отримав від Центру оцінювання функціонального стану особи Державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медики-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» Витяг з рішення від 18.07.2025р. №ЦО-3900/1 експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи за результатами перевірки обґрунтованості рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи або рішення медико-соціальної експертної комісії від 18.07.2025р. №ЦО 3900/1.
Підставою для ініціювання перевірки вказано: Постанова слідчого, прокурора, ухвала слідчого судді стосовно особи, зазначеної у постанові слідчого. Лист від ДБР №3187-25/10-2-02-01-1348/25 кримінальне провадження №62024000000000923 від 21.10.2024р.
Згідно з оскаржуваним рішенням експертна команда дійшла висновку, що наявна у пацієнта патологія нервової системи обмежує його життєдіяльність в помірному ступені, тому згідно з Постановою КМУ №1317 від 03.12.2009р. встановлено ІІІ (третю) групу інвалідності, загальне захворювання з 05.11.2024р. безстроково. 
Вважаючи рішення експертної команди Державної установи «Український держаний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» від 18.07.2025 р. №ЦО 3900/1 протиправним, позивач звернувся з даним позовом.

Оцінка суду першої інстанції
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов таких висновків.
Перевірка обґрунтованості рішень МСЕК є самостійною процедурою, передбаченою постановою Кабінету Міністрів України від 15.1.2024р. №1338 «Деякі питання запровадження оцінювання повсякденного функціонування особи», яка проводиться не з метою повторного оцінювання особи, а для перевірки правильності, законності та відповідності прийнятого раніше рішення вимогам чинного законодавства.
З огляду на це дії відповідача щодо проведення перевірки обґрунтованості рішення МСЕК за відсутності звернення позивача до Центру оцінювання функціонального стану особи із заявою про її переогляд - не виходять за межі його компетенції.
Експертна команда з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи не приймала рішення про необхідність проведення повторного огляду позивача (пункт 8 рішення), натомість оскаржуване рішення прийнято за результатом перевірки обґрунтованості рішення МСЕК 2019р.
Експертним командам з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи було доручено перевірити обґрунтованість експертного рішення саме на підставі документів, які були подані позивачем на МСЕК у 2019р. під час первинного призначення групи інвалідності.
Відсутність або наявність позивача під час перевірки експертною командою документів на підставі яких приймалось рішення в 2019р. не є порушенням, яке призводить до скасування оскаржуваного рішення.

Доводи апеляційної скарги 
Скаржник на обґрунтування вимог про скасування рішення суду наводить відомості щодо обставин встановлення позивачу ІІ групи інвалідності, що підтверджується наданою до суду медичною документацією.
Водночас скаржник наполягає на відсутності законних підстав і для призначення, і для проведення перевірки обґрунтованості рішення медико-соціальної експертної комісії та наводить доводи і міркування, які наведені на обґрунтування позовних вимог.
Скаржник також вказує на безпідставність посилань відповідача на лист ДБР від 31.01.2025р. №3187-25/10-2-02-01-1348/25 як на підставу для ініціювання перевірки, оскільки така підстава не передбачена пунктом 51 Порядку №1338. 
Також зазначено про порушення відповідачами Закону України «Про адміністративну процедуру», так як позивача не повідомлено про початок перевірки рішення МСЕК. 

Позиція відповідачів у справі на заявлену апеляційну скаргу
Державна установа «Український державний науково-дослідний інститут медико - соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» подала відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечувала проти задоволення скарги та просила залишити без змін оскаржуване рішення суду першої інстанції.
Експертна команда з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи Державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико - соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України, належно повідомлена про апеляційний розгляд справи, правом на надання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась. 

Джерела права та оцінка суду апеляційної інстанції
За результатами апеляційного перегляду оскаржуваного судового рішення у межах доводів і вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи і правильність застосування норм матеріального і процесуального права, суд у складі колегії суддів дійшов таких висновків.
Закон України від 21.03.1991р. №875-ХІІ «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» (далі - Закон №875-ХІІ) визначає основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні і гарантує їм рівні з усіма іншими громадянами можливості для участі в економічній, політичній і соціальній сферах життя суспільства, створення необхідних умов, які дають можливість особам з інвалідністю ефективно реалізувати права та свободи людини і громадянина та вести повноцінний спосіб життя згідно з індивідуальними можливостями, здібностями і інтересами.
Особа з інвалідністю – особа із стійкими фізичними, психічними, інтелектуальними або сенсорними порушеннями, які при взаємодії з різними бар`єрами можуть заважати її повній та ефективній участі в житті суспільства нарівні з іншими (абзац перший частини першої статті 1 Закону №875-ХІІ).
Інвалідність повнолітній особі встановлюється за результатами оцінювання повсякденного функціонування особи, проведеного експертною командою з оцінювання повсякденного функціонування особи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України (частина перша статті 3 Закону №875-ХІІ).
Законодавство про соціальну захищеність осіб з інвалідністю в Україні складається з цього Закону та інших актів законодавства, що видаються відповідно до нього (частина перша статті 7 Закону №875-ХІІ).
Закон України від 06.10.2015р. №2961-ІV «Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні» (далі – Закон №2961-ІV) визначає відповідно до Конституції України основні засади створення правових, соціально-економічних, організаційних умов для усунення або компенсації наслідків, спричинених стійким порушенням здоров`я, функціонування системи підтримання особами з інвалідністю фізичного, психічного, соціального благополуччя, сприяння їм у досягненні соціальної та матеріальної незалежності.
Порядок проведення оцінювання повсякденного функціонування, критерії встановлення інвалідності затверджуються Кабінетом Міністрів України з обов`язковим проведенням консультацій з громадськістю в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України (частина чотирнадцята статті 7 Закон №2961-ІV).
Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан з 24.02.2022р., який діє і на час розгляду даної справи у суді апеляційної інстанції. 
Рішенням Ради Національної безпеки і оборони України від 30.08.2023р., введеного в дію Указом Президента України від 12.09.2023р. №576/2023 «Про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України» доручено Кабінету Міністрів України забезпечити, зокрема:
1) у тижневий строк - утворення міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, обласними, Київською міською державними адміністраціями, до сфери управління яких належать заклади охорони здоров`я, у складі яких функціонують медико-соціальні експертні комісії та військово-лікарські комісії, робочих груп із перевірки обґрунтованості рішень медико-соціальних експертних комісій та військово-лікарських комісій щодо встановлення інвалідності, визнання непридатності до військової служби, прийнятих у період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022р. №2102-IX (із змінами) (далі - робочі групи);
2) у тримісячний строк - перевірку робочими групами обґрунтованості рішень медико-соціальних експертних комісій та військово-лікарських комісій щодо встановлення інвалідності, визнання непридатності до військової служби, прийнятих у період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022р. №2102-IX (із змінами); у разі виявлення фактів необґрунтованого прийняття таких рішень - ініціювання їх перегляду у встановленому порядку та інформування за наявності підстав відповідних правоохоронних органів.
З метою забезпечення належного захисту прав та законних інтересів громадян України, посилення протидії корупції в державних органах, недопущення зловживань у сфері медико-соціальної експертизи Рада національної безпеки і оборони України 22.10.2024р. прийняла рішення «Щодо протидії корупційним та іншим правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів».
Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 22.10.2024р. «Щодо протидії корупційним та іншим правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів» (далі – Рішення РНБО від 22.10.2024р.) введено в дію Указом Президента України від 22.10.2024р. №732/2024.
Згідно з пунктом 1 Рішення РНБО від 22.10.2024р. вирішено рекомендувати Офісу Генерального прокурора, Службі безпеки України, Державному бюро розслідувань, Національній поліції України, Національному антикорупційному бюро України прозвітувати у місячний строк про вжиті заходи реагування щодо виявлення, розслідування та протидії корупційним й іншим кримінальним правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів. За результатами проведеної роботи запропонувати відповідні кадрові та організаційні рішення.
Відповідно до підпунктів «б-ґ» пункту 1 Рішення РНБО від 22.10.2024р. вирішено Кабінету Міністрів України забезпечити:
утворення Міністерством охорони здоров`я України разом з Державним бюро розслідування, Службою безпеки України, Національною поліцією України, обласними, Київською міською військовими адміністраціями у тижневий строк робочих груп із перевірки рішень медико-соціальних експертних комісій щодо встановлення інвалідності посадовим особам відповідних державних органів (далі - робочі групи);
у тримісячний строк доповідь про результати перевірки робочими групами обґрунтованості рішень медико-соціальних експертних комісій щодо встановлення інвалідності посадовим особам державних органів, у разі виявлення фактів необґрунтованого прийняття таких рішень - ініціювання їх перегляду в установленому порядку та інформування за наявності підстав правоохоронних органів, а також інших уповноважених органів для вжиття ними відповідних заходів реагування;
підготовку та подання Міністерством охорони здоров`я України разом з Міністерством цифрової трансформації України на розгляд Кабінету Міністрів України у двотижневий строк плану цифровізації проходження всіх етапів медико-соціальних експертних комісій;
ґ) проведення разом із Пенсійним фондом України, Державним бюро розслідувань, Національною поліцією України, Службою безпеки України у тижневий строк аудиту нарахувань пенсійних виплат по інвалідності посадовим особам державних органів.
На виконання Рішення РНБО від 22.10.2024р. Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 25.10.2024р. №1207 «Про внесення зміни до пункту 4 Положення про медико-соціальну експертизу» та постанову від 08.11.2024р. №1276 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. № 1317».
26.10.2024р. Міністерство охорони здоров`я України видало наказ №1809 «Про покладання прав та обов`язків Центральної медико-соціальної експертної комісії МОЗ» (далі – Наказ №1809).
Згідно з пунктом 1 цього наказу права та обов`язки Центральної медико-соціальної експертної комісії МОЗ покладено на державну установу «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» з дати підписання цього наказу.
Відповідно до пункту 2 Наказу №1809 затверджено Положення про Центральну медико-соціальну експертну комісію МОЗ.
Виконуючій обов`язки державного закладу «Центральна медико-соціальна експертна комісія Міністерства охорони здоров`я України» (Валентині Зражевській) згідно з пунктом 5 Наказу № 1809 наказано протягом двох робочих днів з дати підписання цього наказу забезпечити передачу медико-експертних справ, скарг та документів, які пов`язані з виконанням повноважень Центральної медико-соціальної експертної комісії МОЗ, до державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» згідно з актом приймання-передачі.
Центральна медико-соціальна експертна комісію МОЗ згідно з пунктом 11 Положення про Центральну медико-соціальну експертну комісію МОЗ, затвердженого Наказом №1809:
здійснює організаційно-методичне керівництво обласними, Київським та Севастопольським міськими центрами (бюро) медико-соціальної експертизи;
розробляє комплексні заходи щодо профілактики і зниження рівня інвалідності, а також удосконалення порядку проведення реабілітації осіб з інвалідністю;
проводить перевірку обґрунтованості рішень, прийнятих обласними, центральними міськими, міськими, міжрайонними, районними медико-соціальними експертними комісіями і в разі потреби скасовує їх;
узагальнює та аналізує випадки необґрунтованого прийняття рішень обласними, центральними міськими, міськими, міжрайонними, районними комісіями та направлення осіб лікарсько-консультативними комісіями на огляд до комісій для встановлення інвалідності;
повторно оглядає осіб, які оскаржили рішення обласних, Київської та Севастопольської центральних міських комісій, перевіряє якість розроблених ними індивідуальних програм реабілітації, здійснює контроль за повнотою і якістю виконання програми;
проводить у складних випадках огляд хворих та осіб з інвалідністю за направленнями обласних, Київського та Севастопольського міських центрів (бюро) медико-соціальної експертизи;
надає консультаційну допомогу фахівцям з питань проведення медико-соціальної експертизи та обласним, Київській та Севастопольській центральним міським комісіям;
направляє в особливо складних випадках осіб, що звертаються для встановлення інвалідності, для проведення медико-соціального експертного обстеження до державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» або Науково-дослідного інституту реабілітації осіб з інвалідністю навчально-наукового лікувального комплексу Вінницького національного медичного університету імені М.І. Пирогова;
на виконання постанови слідчого, прокурора, ухвали слідчого судді або за запитом правоохоронних органів / органів спеціального призначення з правоохоронними функціями відповідно до абзацу четвертого пункту 13 цього Положення проводить перевірку обґрунтованості рішень та/або переогляд шляхом проведення медико-соціальної експертизи стосовно відповідної особи, зазначеної у запиті, постанові слідчого, прокурора, ухвалі слідчого судді, і приймає відповідні рішення. Медико-соціальна експертиза проводиться на підставі медичних документів, сформованих за результатами повного медичного обстеження та проведених необхідних досліджень на базі державної установи "Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України" або Науково-дослідного інституту реабілітації осіб з інвалідністю навчально-наукового лікувального комплексу Вінницького національного медичного університету імені М.І. Пирогова. За результатом переогляду Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ приймає рішення щодо скасування, підтвердження, зміни попереднього висновку або формування нового висновку. У разі відмови особи, зазначеної у запиті, постанові слідчого, прокурора, ухвалі слідчого судді, від повного медичного обстеження, проведення необхідних досліджень та/або неприбуття такої особи, крім випадків наявності виключних підстав, до державної установи "Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України" або Науково-дослідного інституту реабілітації осіб з інвалідністю навчально-наукового лікувального комплексу Вінницького національного медичного університету імені М.І. Пирогова приймається рішення про скасування попереднього рішення комісії. Виключними підставами для перенесення строку проведення повного медичного обстеження є відрядження, тимчасова непрацездатність або мобілізація до Збройних Сил;
забезпечує здійснення обміну інформацією з питань, пов`язаних з організацією проведення медико-соціальної експертизи, відповідно до наказу МОЗ про покладення обов`язків Центральної медико-соціальної експертної комісії МОЗ на підприємство, установу або організацію, що належить до сфери управління МОЗ;
впроваджує у практику роботи комісій наукові принципи і методи, розроблені науково-дослідними інститутами, готує пропозиції щодо вдосконалення медико-соціальної експертизи, узагальнює і поширює передовий досвід роботи;
бере участь в акредитації обласних. Київського та Севастопольського міських центрів (бюро) медико-соціальної експертизи та атестації лікарів, які входять до складу комісій, вживає заходів до підвищення їх кваліфікації;
проводить разом з профспілковими та громадськими організаціями осіб з інвалідністю конференції, наради, семінари з питань профілактики інвалідності, реабілітації та адаптації осіб з інвалідністю;
бере участь у здійсненні заходів щодо профілактики інвалідності.
Центральна медико-соціальна експертна комісію МОЗ згідно з пунктом 12 Положення про Центральну медико-соціальну експертну комісію МОЗ, затвердженого Наказом №1809 має право:
Пунктом 12 Положення про Центральну медико-соціальну експертну комісію МОЗ, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 26.10.2024р. №1809, передбачено, що комісія має право:
одержувати від державних органів, закладів охорони здоров`я, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності і виду їх діяльності відомості, необхідні для роботи комісій;
направляти осіб, що звертаються для встановлення інвалідності, до лікувально-профілактичних закладів для проведення огляду з метою уточнення діагнозу і призначення відповідного лікування;
подавати державним органам необхідні матеріали для вжиття щодо посадових осіб підприємств, установ та організацій, що порушують права осіб з інвалідністю, заходів впливу;
допускати за письмовою заявою особи, що звертається для встановлення інвалідності, довірену особу на засідання комісії.
15.11.2025р. Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 1338 «Деякі питання запровадження оцінювання повсякденного функціонування особи» (далі - Постанова № 1338), яка набрала чинності з дня її опублікування (26.11.2024р.), крім абзаців третього - шостого пункту 1, пунктів 7, 8 цієї постанови, які набирають чинності з 1 січня 2025 року.
Відповідно до абзацу третього пункту 3 Постанови №1338 повноваження, права і обов`язки медико-соціальних експертних комісій щодо проведення медико-соціальної експертизи, а також повноваження, права і обов`язки Центральної медико-соціальної експертної комісії Міністерства охорони здоров`я припиняються 31 грудня 2024 року.
З моменту припинення повноважень, прав і обов`язків медико-соціальних експертних комісій щодо проведення медико-соціальної експертизи:
встановлення інвалідності повнолітнім особам, здійснення інших повноважень, прав і обов`язків, визначених Положенням про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою, здійснюється експертними командами відповідно до Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою (абзаци четвертий та п`ятий пункту 3 Постанови №1338);
розгляд направлень на медико-соціальні експертні комісії, що не завершений до моменту припинення повноважень, прав і обов`язків медико-соціальних експертних комісій, припиняється зазначеними комісіями; розгляд зазначених направлень здійснюється експертними командами відповідно до Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою (абзац шостий пункту 3 Постанови № 1338);
перевірка обґрунтованості рішень та розгляд скарг на рішення медико-соціальних експертних комісій, прийнятих до моменту припинення їх повноважень, прав і обов`язків, проводиться Центром оцінювання функціонального стану особи в порядку, встановленому для перевірки обґрунтованості та/або оскарження рішень експертних команд відповідно до Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою (абзац сьомий пункту 3 Постанови № 1338).
Порядок проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затверджений Постановою №1338, набув чинності 01 січня 2025р.
Згідно з пунктом 10 Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого Постановою №1338, рішення про встановлення інвалідності, прийняті до набрання чинності Постановою №1338, переглядаються Центром оцінювання функціонального стану особи з дотриманням вимог, встановлених цим Порядком.
Відповідно до абзацу другого пункту 51 Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого Постановою №1338 (в редакцій, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), центр оцінювання функціонального стану особи проводить перевірку обґрунтованості рішень, прийнятих під час оцінювання та/або прийнятих медико-соціальними експертними комісіями, зокрема, на виконання постанови слідчого, прокурора, ухвали слідчого судді стосовно особи, зазначеної у постанові слідчого, прокурора або ухвалі слідчого судді.
Відповідно до встановлених обставин у справі Державне бюро розслідувань надіслало до Державної установи лист від 31.01.2025р. №318725/10-2-02-01-1348/25 у кримінальному провадженні №62024000000000923 від 21.10.2024р., до якого долучено постанову слідчого про залучення спеціалістів від 31.01.2025р. у якій визначено:
«залучити у кримінальному провадженні №62024000000000923 від 21.10.2024р. в якості спеціалістів для проведення дослідження працівників державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України»;
«перелік питань, які підлягають дослідженню спеціалістами:-Чи обґрунтовано прийняті рішення медико-соціальними експертними комісіями про встановлення групи інвалідності, зокрема ОСОБА_1 »
У постанові зазначено, що Головне слідче управління Державного бюро розслідувань здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №62024000000000923 від 21.10.2024р. за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 190, частиною четвертою статті 191, частиною другою статті 364, частиною другою статті 366, частиною першою статті 366-2, частиною другою, частиною четвертою статті 358 КК України.
Слідчим встановлено, що протягом жовтня 2024р. в численних засобах масової інформації розміщено повідомлення про видачу обласними МСЕК завідомо неправдивих документів щодо встановлення інвалідності для окремої категорії громадян, зокрема працівників державних і правоохоронних органів, серед яких працівники органів прокуратури, державної митної служби, державної податкової служби та інші. У подальшому, зацікавлені державні службовці та правоохоронці, достовірно знаючи про неправдивість отриманих документів, використовують їх шляхом подачі до органів соціального захисту населення, з метою незаконного отримання пенсії по інвалідності за рахунок коштів Державного бюджету України.
Також в постанові слідчого вказано, що під час досудового розслідування кримінального провадження виникла необхідність у перевірці обґрунтованості рішень, прийнятих експертними командами (МСЕК) щодо встановлення груп ряду працівникам державних і правоохоронних органів. У зв`язку з викладеним, у ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у проведенні дослідження, в межах компетенції, працівниками державної установи «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України».
Отже, експертна команда з оцінювання повсякденного функціонування особи Центру оцінювання функціонального стану особи згідно з абзацом другим пункту 51 Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого Постановою №1338 (в редакцій, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) здійснила перевірку обґрунтованості рішення медико соціальної комісії серії 12 ААБ №245894 від 31.07.2019р. щодо встановлення позивачу ІІ групи інвалідності безстроково.
За наслідком такої перевірки прийнято оскаржуване рішення від 18.07.2025р. №ЦО-3900/1 щодо скасування встановленої інвалідності ОСОБА_1 .
У рішенні зазначено, що розглянувши надану документацію, експертна команда дійшла висновку, що наявна у пацієнта патологія нервової системи обмежує його життєдіяльність в помірному ступені, тому згідно з Постановою КМУ №1317 від 03.12.2009р. встановлено ІІІ (третю) групу інвалідності, загальне захворювання з 05.11.2024р. безстроково.
Надаючи правову оцінку доводам скаржника про безпідставність зміни групи інвалідності з огляду на поточний стан його здоров`я, суд у складі колегії суддів зауважує, що оскаржуване рішення, як і вся процедура, направлена на перевірку обґрунтованості рішень, прийнятих медико-соціальними експертними комісіями. У даному випадку відповідач здійснює контролюючу функцію у відношенні вже прийнятого рішення, а не встановлює особі актуальний діагноз.
Суд у складі колегії суддів також вказує, що згідно з затвердженим Постановою №1338 Порядком проведення оцінювання повсякденного функціонування особи при проведенні перевірки обґрунтованості рішень не передбачено обов`язкового медичного огляду чи присутності особи під час здійснення такої перевірки.
Стосовно доводів скаржника про його загальний стан здоров`я, суд у складі колегії суддів уважає за доречне звернути увагу на усталений в правозастосовній практиці Верховного Суду підхід, за яким суди не є спеціалізованими установами в медичній сфері, а тому оцінка підставності медичних висновків виходить за межі необхідного дослідження в контексті застосування норм матеріального права.
Верховний Суд (у постановах від 17.03.2020р. у справі №240/7133/19, від 25.09.2018 у справі №804/800/16, від 26.09.2018р. у справі №817/820/16 тощо) виходить з того, що суд має право перевірити законність висновку МСЕК у межах дотримання процедури його прийняття на підставі приписів законодавчих актів про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності.
З огляду на це суд у складі колегії зазначає, що у цій справі не надає медичної оцінки стану здоров`я позивача, не визначає наявність чи відсутність підстав для встановлення певної групи інвалідності, оскільки такими діями суд підміняє спеціалізований медичний орган, тобто втручається у виключну дискрецію.
Суд у складі колегії суддів наголошує, що предметом судового контролю є виключно правомірність рішення відповідача від 18.07.2025р. №ЦО-3900/1 з точки зору дотримання ним визначених у частині другій статті 2 КАС України критеріїв, зокрема, підстав, меж та способу реалізації повноважень, обґрунтованості та пропорційності прийнятого ним рішення.

Висновки суду апеляційної інстанції
Згідно з частиною першою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Здійснивши в межах, визначених статтею 308 КАС України, апеляційний перегляд цієї справи, суд у складі колегії суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального й процесуального права.
Доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують, оскільки ґрунтуються на неправильному тлумаченні фактичних обставин, норм матеріального й процесуального права, що регулюють спірні правовідносини.
Зважаючи на результати апеляційного перегляду та відповідно до статті 139 КАС України, розподіл судових витрат не здійснюється.
З огляду на те, що суд першої інстанції правомірно відніс справу до категорії незначної складності й розглядав її за правилами спрощеного провадження, постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених у пункті 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 – відмовити, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2026 року у справі №420/340/26 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції відповідно до статті 325 КАС України набирає законної сили з дати її ухвалення.
Постанова суду апеляційної інстанції оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, які передбачені в пункті 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Д.С.Терлецький

Суддя: Н.В.Вербицька

Суддя: О.О.Димерлій