Справа № 953/13789/25
н/п 2/953/1145/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

13 травня 2026 року м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді – Колесник С.А.,
секретаря судового засідання – Смаль Ю.О.,
за участю:
позивача - ОСОБА_1 ,
третьої особи – ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради про визнання права власності у порядку спадкування за законом,- 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 22.12.2025 через систему "Електронний суд" звернувся до Київського районного суду міста Харкова з позовом до Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради про визнання права власності у порядку спадкування за законом, у якому просив:
1. Визнати за ним, ОСОБА_1 , право власності на 1/3 частку у праві власності на квартиру 
АДРЕСА_1 . Визнати за ним, ОСОБА_1 , право власності на гараж № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , як на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 .
На обгрунтування позову позивач зазначив, що він є сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності разом з ним та його матір`ю, ОСОБА_2 , володів квартирою за адресою: АДРЕСА_3 , та кожному із співвласників належить по 1/3 частки квартири. Також ОСОБА_4 одноосібно володів гаражем боксового типу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 . Після розірвання шлюбу між його батьками, ОСОБА_4 протягом наступного року виїхав на постійне місце проживання до Російської Федерації. Жодних дій щодо зняття з місця реєстрації свого проживання у місті Харкові він не вчиняв. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер у с. Новостроєвка-Первая, Грайворонський район, Бєлгородская області РФ, що підтверджується фото Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим органом РАЦС РФ 24.01.2024р., а також фото з поховання. Йому достеменно відомо, що спадкодавець після розірвання шлюбу повторно не одружувався, інших дітей не мав, його батьки померли задовго до відкриття спадщини. Інших спадкоємців першої черги спадкодавець не мав.
Разом з тим, у зв`язку з військовою агресією РФ, припиненням міжнародної правової допомоги та відсутністю дипломатичних механізмів, отримання документального підтвердження цих обставин є об`єктивно неможливим. ОСОБА_4 не залишив нотаріально оформленого Заповіту, а тому спадкування здійснюється за законом, відповідно до вимог Цивільного кодексу України.
Після смерті ОСОБА_4 , громадянина України, який з 2011 року та на момент смерті проживав на території РФ, відкрилась спадщина, до складу якої входить нерухоме майно, розташоване на території України, а саме: 1/3 частка квартири та гараж боксового типу. Він особисто звернувся із заявою про прийняття спадщини за законом та Державним нотаріусом відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори О.В. Хлистун було заведено спадкову справу № 352П/2024.
Факт смерті спадкодавця підтверджується наявними у справі доказами, зокрема копією свідоцтва про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, фотоматеріалами з місця поховання, а також відкриттям спадкової справи нотаріусом в Україні. Вказаний факт не оспорюється жодною особою, не є предметом спору між сторонами та визнається нотаріальним органом, у зв`язку з чим не потребує встановлення в порядку окремого провадження.
Протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, жодна інша особа не звернулася до нотаріальних органів України із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи.
Таким чином, на день звернення до суду відсутні особи, які реалізували б право на прийняття спадщини, а позовні вимоги позивача не порушують прав та інтересів інших осіб. Тож визнання права власності на частку спадкового майна за позивачем не порушить прав інших осіб, оскільки не вирішує питання розподілу спадщини між можливими спадкоємцями, а лише підтвердить перехід права власності на частку, що належала спадкодавцю.
Вказаний Державний нотаріус відмовила йому у видачі Свідоцтва про право на спадщину, про що видана нею Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1479/01-31/П від 10.10.2024р. 
Таким чином, у позивача виникло право спадкування після смерті батька, але реалізувати його за вказаних обставин він не може.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.12.2025 справу передано для розгляду судді Колесник С.А.
Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 24.12.2025 року позовну заяву залишено без руху.
25.12.2025 позивачем подано до суду заяву про виправлення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 26.12.2025 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 
28.01.2026 до суду від позивача надійшла заява про витребування доказів.
28.01.2026 представником відповідача Харківської міської ради подано до суду клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення.
10.02.2026 до суду від представника відповідача – Харківської міської ради надійшли пояснення у справі, у яких представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, посилаючись на те, що в матеріалах спадкової справи №352П/2024, заведеної Четвертою ХМДНК на підставі заяви ОСОБА_1 від 21 червня 2024 року, відсутній оригінал документу, що підтверджує факт смерті спадкодавця, а лише надано копію свідоцтва про смерть, не засвідчену належним чином. Постановою Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії від 10.10.2024 № 1479/01-31/П. Підставою для відмови ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після ОСОБА_4 , було саме не надання спадкоємцем документів, що підтверджують факт смерті спадкодавця. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відсутність в матеріалах спадкової справи належним чином завірених доказів смерті ОСОБА_4 не дає можливості обчислювати перебіг 6-місяного строку для прийняття спадщини та стверджувати про те, що дійсно відкрилась спадщина.
Таким чином позовні вимоги про визнання права власності на нерухоме майно за позивачем підміняє собою порядок вчинення нотаріальної дії нотаріусом, оскільки підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину була відсутність підтвердження смерті спадкодавця. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.
Зазначив, що визнання права власності в даному випадку не є винятковим способом захисту, оскільки не існуватимуть перешкоди для оформлення спадщини у нотаріальному порядку.
Зі змісту позовної заяви у справі № 953/13789/25 не вбачається будь-яких порушень прав позивача (майнових, спадкових тощо) з боку обраного відповідача- Харківської міської ради, оспорювання та/або невизнання таких прав іншою особою (особами) також не має місця. Іншими словами, позивач у цій справі просить захистити його право, яке, по факту, не є порушеним/оспорюваним/невизнаним. Так, позивач особисто або через свого представника, не встановлював факту смерті спадкодавця, а тому в даному випадку відсутній спір між позивачем та Харківською міською радою.
Позивачем не надано доказів, які б свідчили про неможливість усунення вищезазначених перешкод для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
З урахуванням всього вищенаведеного вважаємо, що в даному випадку Позивач неправильно обрав спосіб судового захисту, обраний ним спосіб захисту та позовні вимоги є передчасними, необґрунтованими та такими, що не відповідають наявним обставинам, змісту і характеру правовідносин та завданням цивільного судочинства в цілому.
Таким чином вимоги позивача до Харківської міської ради є необгрунтованими та незаконними.
 
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.02.2026 клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів – задоволено. Витребувано зЧетвертої Харківської міської державної нотаріальної контори  належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи №352П/2024 (72609633), заведену 21.06.2024 після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .
26.02.2026 до суду від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори  надійшли витребувані матеріали спадкової справи №352П/2024 (72609633), заведену 21.06.2024 після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .
18.03.2025 та 19.03.2026 позивачем подано до суду клопотання про долучення доказів. 19.03.2025 позивачем подано до суду заяви про виклик свідків. Протокольною ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 03.04.2025 задоволено клопотання позивача про долучення доказів та виклик та допит свідків.
Ухвалою суду від 08.04.2026 підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
В судовому засіданні позивач позов підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити.
Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення підготовчого засідання був повідомлений своєчасно і належним чином, про що в матеріалах справи маються відповідні документи, про причини неприбуття суд не повідомив. 
Третя особа ОСОБА_2 у судовому засіданні позов підтримала, просила про його задоволення.
Представники третіх осіб: Четвертої Харківськї міської державної нотаріальної контори, Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце проведення підготовчого засідання були повідомлені своєчасно і належним чином.
Суд вважає можливим провести судовий розгляд у відсутність представника відповідача та представників третіх осіб.
Вислухавши пояснення позивача ОСОБА_1 та третьої особи ОСОБА_2 , допитавши свідка ОСОБА_5 , дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно з ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Спадкування в Україні регулюється основним регулятором приватних відносин, яким є ЦК України. Втім за умови наявності в таких відносинах іноземного елемента застосовується норми Закону України «Про міжнародне приватне право».
Відповідно до ст. 71 Закону України «Про міжнародне приватне право» спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України.
Заявлені в цій справі позовні вимоги полягають у визнанні за позивачем права власності на на 1/3 частку квартири АДРЕСА_4 та гараж № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті громадянина України ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 на території Російської Федерації.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті, в т.ч. право власності на майно.
Згідно з ст.1 223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Виходячи зі змісту ст. 68 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва, та склад спадкового майна.
Відповідно до п. 1.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, статусу території, яка є місцем відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.
Встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , є сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача, в якому батьками зазначені: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с.10).
Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано 24.11.2010 року, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серія НОМЕР_3 , виданого Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції 24.11.2020 (а.с.10 зв.бік).
Також судом встановлено, що батько ОСОБА_1 – ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. с.Новостроєвка-Первая, Грайворонського району, Бєлгородської області, Російська Федерація, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , виданого 93100099 Відділу ЗАГС адміністрації Грайворонського міського округа Бєлгородської області 24.01.2024 (а.с.34).
Квартира за адресою: АДРЕСА_3 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 20 липня 1999 року, реєстраційний №2А-99-181491 м.Харків (а.с.11).
ОСОБА_4 одноосібно володів гаражем боксового типу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується Витягом Про реєстрацію права власності на нерухоме майно за № 27401066, Серії НОМЕР_5 , видане КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 22.09.2010р. (а.с.22).
21.06.2024 ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги за законом звернувся із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , 1962 року народження, який на час відкриття спадщини мешкав на території АДРЕСА_5 до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з чим 21.06.2024 державним нотаріусом заведена спадкова справа №352П/2024, реєстраційний номер у Спадковому реєстрі №77409139 (а.с.146).
10.10.2024 ОСОБА_1 звернувся до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_4 .
Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. від 10.10.2024 за №1479/01-31/П ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належить його батькові ОСОБА_4 померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки відсутній оригінал документу, що підтверджує факт смерті спадкодавця, надано лише копію свідоцтва про смерть, не засвідчену належним чином (а.с.154).
З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно усі обставини справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням надані сторонами докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності і взаємозв`язку, виходячи з вищевикладених вимог діючого законодавства, суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 .
В даному випадку суд вважає встановленим та доведеним, що після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з 1/3 частки квартири АДРЕСА_4 та гаражу № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належать на праві власності ОСОБА_4 .
Позивач ОСОБА_1 , у встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , у зв`язку з чим була відкрита спадкова справа. Інших спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_4 немає, ніхто окрім позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звернувся.
У постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 13.03.2023 у справі № 398/1796/20 виснувано, що у справах, що виникають із спадкових правовідносин, у випадку, коли спадкодавець на час смерті проживав за межами України і до складу спадщини входять права на нерухоме майно, яке знаходиться на території України, прийняття спадщини відбувається у спосіб звернення спадкоємця з відповідною заявою до компетентного органу, уповноваженого на вчинення нотаріальних дій, за місцем знаходження нерухомого майна в Україні. Якщо спадкоємець не подав у визначений законом строк нотаріусу за місцем знаходження нерухомого майна в Україні заяву про прийняття спадщини, він не може вважатися таким, що прийняв спадщину. Прийняття спадщини за межами України не свідчить про прийняття спадщини, яка знаходиться в Україні. Такий факт не має юридичного значення для спадкування права на нерухоме майно, розташоване на території України.
Вирішуючи позовні вимоги в частині визнання за позивачем права власності на частку спірної квартири та гаражу в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , суд виходить з того, що відсутність належним чином засвідченої копії свідоцтва про смерть, виданого в Російській Федерації – країні, з якою будь-які дипломатичні відносини припинені у зв`язку з військовою агресією, що унеможливлює її отримання, не позбавляє спадкоємця права на спадщину, оскільки вона належить йому з моменту відкриття спадщини.
В даному випадку позивач позбавлений права в передбаченому законом нотаріальному порядку оформити своє право на спадщину, чим порушується (не визнається) його право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті батька. Тому, виходячи з вимог справедливості та розумності, це право, на підставі ст. 15, 16 ЦК України та ст. 4, 5 ЦПК України, підлягає захисту шляхом визнання за позивачем права власності на спадкове майно.
Таким чином, позов слід задовольнити повністю.
Керуючись ст.2 ,4 ,5, 12, 13, 76-82, 89, 141, 258, 263-265 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_4 та гараж № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду в 30-денний строк з дня проголошення рішення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП: НОМЕР_6 ;
Відповідач: Харківська міська рада, код ЄДРПОУ: 04059243, адреса: 61003 м.Харків, мвайдан Конституції, 7; 
Треті особи:
ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП: НОМЕР_7 ;
Черверта Харківська міська державна нотаріальна контора, код ЄДРПОУ: 02900653, адреса: 61055, м.Харків, вул. Біблика, буд. 57;
Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, код ЄДРПОУ: 03355057, адреса: 61003, м.Харків майдан Павлівський, буд. 4.

Суддя С.А.Колесник