П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/3372/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Єфіменко О.В. 
Суддя-доповідач - Біла Л.М. 
01 липня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Білої Л.М. 
суддів: Моніча Б.С.  Гонтарука В. М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025 року позов задоволено частково.
Суд визнав протиправними та скасував податкову вимогу від 18.12.2024 №0017381-1302-0630 про сплату податкового боргу зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки в розмірі 16 436,31 грн та рішення заступника начальника Головного управління ДПС у Житомирській області про опис майна у податкову заставу від 16.01.2025 №454/06-30-13-02.
Відповідача зобов`язано внести зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , шляхом корегування суми податкового боргу з врахуванням рішення суду у даній справі.
У задоволенні решти позовних вимог суд відмовив.
Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.
За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила наступне.
У власності позивача перебувають такі об`єкти нерухомого майна:
- житловий будинок, загальною площею 174,4 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 , право власності з 18.07.1994;
- житловий будинок, загальною площею 199,5 кв. м., за адресою: АДРЕСА_2 , право власності з 18.07.2020.
Згідно з довідкою МСЕК серії 12ААВ №425895, з серпня 2021 року позивачу встановлено ІІ групу інвалідності безтерміново.
ГУ ДПС в Житомирській області 01.04.2024 сформувало податкові повідомлення – рішення за податковий (звітний) період 2021 рік № 0092767-2410-0610-UA18040250000068141 від 01.04.2024 на суму 1 776,42 грн та № 0092768-2410-0610-UA18040250000068141 від 01.04.2024 на суму 2 032,08 грн., якими нараховано позивачу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки з фізичних осіб на належні йому об`єкти житлової нерухомості.
Відповідно до розрахунку даних рішень, який зроблений контролюючим органом на підставі рішення Коростишівської міської ради від 16.06.2020 № 1071 «Про встановлення місцевих податків та зборів на території Коростишівської міської об`єднаної територіальної громади на 2021 рік», податок становить 0,5 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року (6000 грн х 0,5% = 30,0 грн), з урахуванням пільги 50% інвалідам І та ІІ групи (174,4 кв. м + 199,5 кв. м = 373,9 кв. м – 120 кв. м. = 253,9 кв. м. х 30 грн = 7 617,00 грн – 50% = 3 808,50 грн, яка розподілена пропорційно до питомої ваги кожного з об`єктів (питома вага будинку площею 174,4 кв. м становить - 0,466, та в сумі становить 1 776 ,42 грн, (питома вага будинку площею 199,5 кв. м становить - 0,534, та в сумі становить 2 032,08 грн).
Окрім того, відповідачем 01.04.2024 сформовано податкові повідомлення – рішення за податковий (звітний) період 2022 рік № 0092770-2410-0610-UA18040250000068141 від 01.04.2024 на суму 2 201,42 грн та № 0092769-2410-0610-UA18040250000068141 від 01.04.2024 на суму 1 924,45 грн., якими нараховано позивачу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки з фізичних осіб на належні йому об`єкти житлової нерухомості
Відповідно до розрахунку даних рішень, який зроблений контролюючим органом на підставі рішення Коростишівської міської ради від 30.06.2021 №219 «Про встановлення місцевих податків та зборів на території Коростишівської міської об`єднаної територіальної громади», податок становить 0,5 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року (6500 грн х 0,5% = 32,50 грн), з урахуванням пільги 50% інвалідам І та ІІ групи (174,4 кв. м + 199,5 кв. м = 373,9 кв. м – 120 кв. м. = 253,9 кв. м. х 32,5 грн = 8 251,75 грн – 50% = 4 125,87 грн, яка розподілена пропорційно до питомої ваги кожного з об`єктів (питома вага будинку площею 174,4 кв. м становить - 0,466, та в сумі становить 1 924,45 грн, (питома вага будинку площею 199,5 кв. м становить - 0,534, та в сумі становить 2 201,42 грн).
17.06.2024 відповідачем сформовано податкові повідомлення – рішення за податковий (звітний) період 2023 рік № 0958311-2410-0610-UA18040250000068141 від 17.06.2024 на суму 4 538,32 грн та № 0959377-2410-0610-UA18040250000068141 від 17.06.2024 на суму 3 967,33 грн., якими нараховано без врахування пільги 50% позивачу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки з фізичних осіб на належні йому об`єкти житлової нерухомості.
09.10.2024 позивач звернувся до ГУ ДПС в Житомирській області із заявою про проведення звірки та уточнення даних податкового обліку в якій просив скоригувати вказані рішення з врахуванням пільги.
18.12.2024 ГУ ДПС в Житомирській області прийняло податкову вимогу до позивача від 18.12.2024 №0017381-1302-0630 про сплату податкового боргу зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки в розмірі 16 436,31 грн та 16.01.2025 №454/06-30-13-02 рішення заступника начальника Головного управління ДПС у Житомирській області про опис майна, що перебуває у власності позивача у податкову заставу.
Позивач, не погоджуючись із спірними рішеннями та податковою вимогою, звернувся до суду з цим позовом.
Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог.
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів виходить із наступного.
Відтак, предметом апеляційного перегляду є виключно висновки суду першої інстанції в частині задоволених вимог стосовно визнання протиправними та скасування податкової вимоги від 18.12.2024 №0017381-1302-0630 про сплату податкового боргу зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки в розмірі 16 436,31 грн та рішення від 16.01.2025 №454/06-30-13-02 про опис майна, що перебуває у власності позивача у податкову заставу.
Так, відповідно до п. 38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.
Положеннями підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України регламентовано, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
За правилами передбаченими пунктом 59.1 статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.
Відповідно до пункту 59.3 статті 59 ПК України податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.
Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.
Згідно з пунктом 59.5 статті 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.
У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Відповідно до пунктів 95.1 та 95.2 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.
Згідно з пунктом 87.1 статті 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.
Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами (п. 87.2 ст. 87 ПК України).
Між тим, положеннями статті 88 ПК України врегульовано зміст податкової застави.
Так, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.
У разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.
Як визначено пунктом 89.1 статті 89 ПК України право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.
При цьому, згідно з абзацом 1 пункту 89.2 статті 89 ПК України право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
Згідно з пунктом 89.3 статті 89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.
До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.
Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.
Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.
Згідно з пунктом 89.4 статті 89 ПК України у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.
Відповідно до пункту 89.8 статті 89 ПК України контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.
Згідно приписів пункту 91.3 статті 91 ПК України податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, здійснює перевірку стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом, одержує від боржника інформацію про операції із заставленим майном, а в разі його відчуження без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами цього Кодексу) вимагає пояснення від платника податків або його службових (посадових) осіб, здійснює підготовку документів для звернення до суду з поданням про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України. У разі продажу в рахунок погашення податкового боргу майна платника податків, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право отримувати від такого платника податків документи, що засвідчують право власності на зазначене майно.
У разі відмови платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право залучати до опису майна платника податків не менш як двох понятих.
Відповідно до пункту 92.1 статті 92 ПК України платник податків зберігає право користування майном, що перебуває у податковій заставі, якщо інше не передбачено законом.
У разі здійснення операцій з майном, яке перебуває у податковій заставі, без попередньої згоди контролюючого органу платник податків несе відповідальність відповідно до закону (п. 92.3 ст. 92 ПК України).
Як встановлено з матеріалів справи, позивачем було подано до контролюючого органу заяву (вх. ГУ №45129/6 від 14.10.2024) з доданими документами (копія МСЕК ІІ група інвалідності), за результатами розгляду якої, податкові повідомлення – рішення № 0958311-2410-0610- UA18040250000068141 від 17.06.2024 на суму 4 538,32 грн, № 0959377-2410-0610-UA18040250000068141 від 17.06.2024 на суму 3 967,33 грн були відкликані (скасовані) та сформовані нові податкові повідомлення - рішення з врахуванням надання пільги згідно рішення Коростишівської міської ради від 30.06.2021 № 219 «Про встановлення місцевих податків та зборів на території Коростишівської міської об`єднаної територіальної громади» – інваліди ІІ групи - 50 відсотків, а саме: № 0010099-2410-0625-UA18040250000068141 від 25.02.2025 на суму 1 983,67 грн; № 0010100-2410-0625-UA18040250000068141 від 25.02.2025 на суму 2 269,16 грн.
Отже, суд першої інстанції вірно відзначив, що станом на дату винесення спірної вимоги 18.12.2024 тривав розгляд заяви позивача вх. ГУ №45129/6 від 14.10.2024 і відповідно у позивача не виникло податкового боргу, оскільки суми, визначені податковим органом в оскаржуваних податкових повідомленнях - рішеннях, не були узгодженими. 
Таким чином, у податкового органу були відсутні підстави для винесення податкової вимоги позивачу.
Крім того, оскільки право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені ПК України, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу то відповідно передавати майно позивача у податкову заставу і приймати рішення про опис майна у податкову заставу контролюючий орган не мав права.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України. 

Головуючий	 		Біла Л.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Моніч Б.С.    Гонтарук В. М.