УХВАЛА
04 травня 2026 року
м. Київ
справа № 587/3914/25
провадження № 61-4397ск26 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 
на постанову Сумського апеляційного суду від 05 березня 2026 року у справі 
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, визнання права власності на нерухоме майно,
ВСТАНОВИВ: 
02 квітня 2026 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця - адвокатка Кузченко Т. М., через підсистему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Сумського апеляційного суду від 05 березня 
2026 року у зазначеній справі.
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів 
у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження 
(про відмову у відкритті касаційного провадження).
Оскаржену постанову суд апеляційної інстанції ухвалив 05 березня 2026 року, повний текст постанови складено 06 березня 2026 року, касаційну скаргу надіслано 
02 квітня 2026 року, тобто в межах строку на касаційне оскарження.
Верховний Суд ухвалою від 08 квітня 2026 року касаційну скаргу залишив без руху 
та встановив заявнику строк для усунення її недоліків, зокрема запропоновано заявнику підтвердити відповідність сплати судового збору щодо вимоги майнового характеру належними доказами (позовна заява з визначеною ціною позову, майнова оцінка спірного нерухомого майна або інші належні докази), а також здійснити доплату судового збору за подання касаційної скарги, який у цій справі становить:
- за вимоги немайнового характеру - 1 937,92 грн (1 211,20 грн х 200 % х 0,8), 
- за вимогу майнового характеру - 1 % від вартості спірного нерухомого майна помноженого на 200 % помноженого на коефіцієнт 0,8,
- за мінусом суми уже сплаченого судового збору у розмірі 1 550,40 грн.
23 квітня 2026 року до Верховного Суду від  ОСОБА_1 , в інтересах якого 
діє представниця - адвокатка Кузченко Т. М., через підсистему «Електронний суд» надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги. У заяві, поданій 
на виконання вимог ухвали суду від 08 квітня 2026 року, представниця заявника визначає ціну позову щодо вимоги майнового характеру у розмірі 800 410,00 грн, 
на підтвердження чого надає звіт про експертну оцінку спірного житлового будинку, складений ТОВ «Інноваційна оцінка плюс» 21 квітня 2026 року. 
Отже судовий збір за подання касаційної скарги у цій справі становить 14 744,48 грн:
- за вимоги немайнового характеру - 1 937,92 грн (1 211,20 грн х 200 % х 0,8), 
- за вимогу майнового характеру - 12 806,56 грн (8 004,10 (1 % від вартості спірного нерухомого майна) х 200 % х 0,8),
- 1 937,92 грн + 12 806,56 грн.
За подання касаційної скарги ОСОБА_1 сплатив суму судового збору у розмірі 1 550,40 грн.
Представниця заявника просить зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання касаційної скарги до 1 550,40 грн у зв`язку з тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік, на підтвердження чого надає довідку про доходи від 21 квітня 
2026 року та інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23 квітня 2026 року.
Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком 
до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком 
до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої 
чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб 
та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору 
або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору 
або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.
Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який 
не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення 
від 26 липня 2011 року).
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу 
до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, 
які звертаються до суду.
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) 
має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою 
на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
Згідно довідки про доходи від 21 квітня 2026 року ГУ ДПС у Сумській області ОСОБА_1 за період з січня 2025 року по грудень 2025 року не отримував доходів.
Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 473992154 від 23 квітня 2026 року за ОСОБА_1 не зареєстровано жодних об`єктів нерухомості.
Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за можливе клопотання задовольнити та зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги до 1 550,40 грн.
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій 
статті 389 ЦПК України.
Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття 
касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву 
на касаційну скаргу.
Як на підставу касаційного оскарження заявник посилається на пункти 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України щодо 
її форми і змісту. 
Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.
За таких обставин касаційне провадження у зазначеній справі необхідно 
відкрити.
Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги задовольнити.
Зменшити ОСОБА_1 розмір належного до сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Сумського апеляційного суду від 05 березня 2026 року до 1 550,40 грн.
Відкрити касаційне провадження у цій справі.
Витребувати з Сумського районного суду Сумської області справу № 587/3914/25 
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, визнання права власності на нерухоме майно.
Іншим учасникам справи надіслати копії касаційної скарги та доданих до неї документів.
Роз`яснити учасникам справи, які відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрували 
його, що вони мають обов`язок зареєструвати свій електронний 
кабінет та можливість ознайомитися із копією касаційної скарги та доданих документів, що подані у цій справі, виключно через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.
Роз`яснити учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який 
за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк 
до 18 червня 2026 року. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву 
та доданих до нього документів іншим учасникам справи.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров