справа №176/2208/26
провадження №2/176/1912/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2026 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Крамар О.М., 
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення /виклику/ сторін, цивільну справу за позовом Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії, -

В С Т А Н О В И В:

27.05.2026 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та судових витрат.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що квартира АДРЕСА_1 є приватною власністю боржника на підставі договору купівлі-продажу квартири №3575 від 26.10.2013 року.
Згідно з рішенням Жовтоводського міськвиконкому №410/1 від 29.11.2000 року функції по збору платежів від населення за послуги гарячого водопостачання та опалення перейшли від ВЖРЕО м. Жовті Води до КП «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради.
Комунальним підприємством «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради на відповідача був відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 . Позивач надає відповідачу послуги з теплопостачання.
Невиконання відповідачами зобов`язань по оплаті в повному обсязі за послугу з постачання теплової енергії централізоване опалення призвело до виникнення заборгованості з урахуванням інфляційних нарахувань, трьох відсотків річних та пені. Таким чином, заборгованість відповідачів перед КП «Жовтводськтепломережа» ЖМР за надані послуги за період з 01.11.2013 року по 01.04.2026 року складає 47 394,30 грн., з яких основний борг – 28 978,47 грн., інфляційні нарахування – 14 309,99 грн., три відсотки річних – 4096,14 грн., та пеня – 9,70 грн.
Враховуючи, що в добровільному порядку заборгованіcть за комунальні послуги не погашається, позивач змушений був звернутися до суду та просить стягнути з відповідача на користь КП «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради заборгованість за послуги з централізованого опалення в сумі 47 394,30 грн., а також витрати по сплаті судового збору, які були сплачені при подачі позовної заяви.
Судом витребувано інформацію про місце реєстрації відповідачів.
Ухвалою судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 11.06.2026 року у справі відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
19.06.2026 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради від ОСОБА_1 .
У відзиві відповідач зазначає, що позов подано з пропуском строку позовної давності. Просить застосувати до заявлених вимог наслідки пропуску позовної давності. Відповідач має право на стягнення суми за період з 27.05.2023 року по 27.05.2026 року. При цьому за останні три роки він сумлінно сплачував кошти за надані послуги з постачання теплової енергії. Вважає, що позивач не мав права нараховувати йому штрафні санкції на суму заборгованості, оскільки така заборона встановлена постановою КМУ від 05.03.2022 року. Просив у позові відмовити.
25.06.2026 року надійшла відповідь на відзив від представника позивача. Зазначає, що стосовно твердження Відповідача, щодо того, що Позивач має право звернутися до суду з вимогою про стягнення заборгованості лише в межах трирічного строку позовної давності, тобто лише за період не раніше 2023 року ,заперечення є необґрунтованим, оскільки – Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст.256 ЦК України).
Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили
достовірність і повноту із плином часу.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.257 ЦК України).
Згідно з ч.1 ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
За частинами першою статті 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, в силу частини третьої статті 264 ЦК України після переривання перебіг позовної давності починається заново.
Згідно роз`ясненнями, що наведені в пп. 4.4.1 постанови Пленуму ВГСУ від 29.05.2013 №10. діями , що свідчать про визнання особою свого боргу або іншого обов`язку можуть бути:
1. Визнання боржником пред`явленої претензії;
2. Зміна договору, з якого випливає, що боржник визнає існування боргу, а також прохання боржника про таку зміну договору;
3. Письмове прохання боржника відстрочити сплату боргу;
4. Підписання боржником (уповноваженим на це посадовою особою боржника) разом із кредитором акта звіряння взаєморозрахунків, який підтверджує наявність заборгованості в сумі, за якою виник спір;
5. Письмове звернення боржника до кредитора з гарантією сплати боргу; часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або суми санкцій та ін.
З розрахунку заборгованості вбачається, що відповідач здійснював платежі нерегулярно,частково сплачуючи свою заборгованість, що по суті є визнанням заборгованості, яке перериває строк позовної давності в порядку, визначеному ст.264 ЦК України.
Строки позовної давності було призупинено ще у 2020 році. Відповідні норми про це закріплені у «Прикінцевих та перехідних положеннях» ЦКУ, а саме:
1. З 02.04.2020 року по 30.06.2023 року на підставі п. 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦКУ Під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК, продовжуються на строк дії такого карантину;
2. З 17.03.2022 року по 29.01.2024 року на підставі п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК, в редакції, яка діяла до 29.01.2024 року. Цей розділ ЦК було доповнено п. 19 на підставі із Законом України від 15.03.2022 №2120- IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі – Закон №2120) . У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені ст. 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК, продовжуються на строк його дії;
3. З 30.01.2024 року по 03.09.2025 року на підставі п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦКУ в редакції, що діє з 30.01.2024 на підставі Закону від 08.11.2023 № 3450-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини» (далі – Закон №3450). У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом від 24.02.2022 №2102-IX, перебіг позовної давності, визначений ЦКУ, зупиняється на строк дії такого стану.
Отже, хоча норми «Прикінцевих та перехідних положень» ЦКУ, якими призупинялися строки позовної давності на період карантину та воєнного стану, мають різні формулювання, але, фактично строки позовної давності були зупинені у період з 02.04.2020 по 03.09.2025 (тобто, більше 5 років). Принаймні, це стосується загального строку позовної давності 3 роки, передбаченого ст. 257 ЦКУ: цього строку стосуються всі періоди призупинення.
З чого можна зробити висновок, що позов подано в межах строку позовної давності.
Враховуючи вищенаведене, позивач заперечує та не визнає доводи Відповідача про застосування строку позовної давності викладені у відзиві на позовну заяву.
Відповідач у своєму Відзиві зазначає, що згідно Постанови КМУ №206 від 05.03.2022 року, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних витрат, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги, однак його заперечення є необґрунтованими з наступних причин:
Згідно Постанови КМУ № 1405 від 29.12.2023 року дана заборона на стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних витрат, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги діє тільки на території, де проходять воєнні дії або на тимчасово окупованих територіях.
Крім того, з розрахунку штрафних санкцій чітко вбачається, що в період дії мораторію штрафні санкції Відповідачу не нараховувалися.
Позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на користь комунального
підприємства «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради заборгованість за послуги з постачання теплової енергії за період з 01.11.2013р. по 01.04.2026р. складає 47 394,30 грн., з яких основний борг – 28 978,47 грн., інфляційні нарахування – 14 309,99 грн., три відсотки річних – 4 096,14 грн. та пеня – 9,70 грн.. Стягнути з Відповідачів на користь КП «Жовтоводськтепломережа» ЖМР витрати по сплаті судового збору, які були сплачені при подачі позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явилися всі учасники справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, встановив.
Судом встановлено, що  квартира АДРЕСА_1 є приватною власністю боржника на підставі договору купівлі-продажу квартири №3575 від 26.10.2013 року.
Згідно з рішенням Жовтоводського міськвиконкому №410/1 від 29.11.2000 року функції по збору платежів від населення за послуги гарячого водопостачання та опалення перейшли від ВЖРЕО м. Жовті Води до КП «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради.
Комунальним підприємством «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради на відповідача був відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 . Позивач надає відповідачу послуги з теплопостачання.
Невиконання відповідачем зобов`язань по оплаті в повному обсязі за послугу з постачання теплової енергії централізоване опалення призвело до виникнення заборгованості з урахуванням інфляційних нарахувань, трьох відсотків річних та пені. 
Таким чином, заборгованість відповідачів перед КП «Жовтводськтепломережа» ЖМР за надані послуги за період з 01.11.2013 року по 01.04.2026 року складає 47 394,30 грн., з яких основний борг – 28 978,47 грн., інфляційні нарахування – 14 309,99 грн., три відсотки річних – 4096,14 грн., та пеня – 9,70 грн.
Судом встановлено, що позивач КП «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради заявив вимогу в позовній заяві про стягнення заборгованості з боржника за послугу з постачання теплової енергії централізоване опаленняза період з 01.11.2013 року по 01.04.2026 року.
Відповідач, окрім іншого, просить застосувати позовну давність та з урахування здійснення ним оплати протягом останніх трьох років, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заява відповідача про застосування позовної давності задоволенню не підлягає з таких підстав. 
Відповідно до ч. 1 ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Відповідно до ч. 1 ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Відповідно до ст.264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
З розрахунку заборгованості вбачається, що відповідач здійснював платежі нерегулярно,частково сплачуючи свою заборгованість, що по суті є визнанням заборгованості, яке перериває строк позовної давності в порядку, визначеному ст.264 ЦК України.
Строки позовної давності було призупинено ще у 2020 році. Відповідні норми про це закріплені у «Прикінцевих та перехідних положеннях» ЦКУ, а саме:
1. З 02.04.2020 року по 30.06.2023 року на підставі п. 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦКУ Під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК, продовжуються на строк дії такого карантину;
2. З 17.03.2022 року по 29.01.2024 року на підставі п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК, в редакції, яка діяла до 29.01.2024 року. Цей розділ ЦК було доповнено п. 19 на підставі із Законом України від 15.03.2022 №2120- IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі – Закон №2120) . У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені ст. 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК, продовжуються на строк його дії;
3. З 30.01.2024 року по 03.09.2025 року на підставі п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦКУ в редакції, що діє з 30.01.2024 на підставі Закону від 08.11.2023 № 3450-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини» (далі – Закон №3450). У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом від 24.02.2022 №2102-IX, перебіг позовної давності, визначений ЦКУ, зупиняється на строк дії такого стану.
Отже, хоча норми «Прикінцевих та перехідних положень» ЦКУ, якими призупинялися строки позовної давності на період карантину та воєнного стану, мають різні формулювання, але, фактично строки позовної давності були зупинені у період з 02.04.2020 по 03.09.2025 (тобто, більше 5 років). Принаймні, це стосується загального строку позовної давності 3 роки, передбаченого ст. 257 ЦКУ: цього строку стосуються всі періоди призупинення.
З огляду на те, що відповідач частково здійснював оплату наданих послуг, визнавав суми сплати, позовна давність, в силу ст.264 ЦК України, переривалась. 
Тому позовні вимоги позивача заявлені в межах строку позовної давності. Відповідач сумлінно не сплачував грошові кошти за надання послуги, він сплачував личе частину необхідної суми.
Згідно Постанови КМУ №206 від 05.03.2022 року, установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється:
- нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій) або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 р. № 285).
Заборона щодо стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних витрат, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги діє тільки на території, де проходять воєнні дії або на тимчасово окупованих територіях.
Крім того, з розрахунку штрафних санкцій чітко вбачається, що в період дії мораторію штрафні санкції Відповідачу не нараховувалися.
Розрахунок позивачем зроблено відповідно до частково сплачених відповідачем сум.
Тому з ОСОБА_1 на користь комунального підприємства «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради слід стягнути заборгованість за послуги з постачання теплової енергії за період з 01.11.2013р. по 01.04.2026р. у сумі 47 394,30 грн., з яких основний борг – 28 978,47 грн., інфляційні нарахування – 14 309,99 грн., три відсотки річних – 4 096,14 грн. та пеня – 9,70 грн.
Стягнути з Відповідачів на користь КП «Жовтоводськтепломережа» ЖМР витрати по сплаті судового збору, які були сплачені при подачі позовної заяви.
Керуючись ст.ст. 131, 141, 247, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради, ЄДРПОУ 23645975, МФО 351005, адреса: вул. Березнева, бед. 42, м. Жовті Води, Кам`янський район, Дніпропетровська область, заборгованість за послуги з постачання теплової енергії в сумі 47 394,30 грн., судовий збір в розмірі 3328 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя