Справа № 420/5789/25 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2026 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд під головуванням судді Андрухіва В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області №110 від 31.01.2025 року “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №3 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області” в частині оголошення догани майору поліції ОСОБА_1 . 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з накладенням дисциплінарного стягнення категорично не згоден, вважає наказ про дисциплінарне покарання протиправним, оскільки ним не були допущенні порушення нормативних актів, які регламентують обов`язки за посадою, а в оскаржуваному наказі не міститься чіткого формулювання суті вчиненого порушення, наявність вини в діях чи бездіяльності позивача, відсутні посилання на висновок службового розслідування, який слугував підставою для видання такого наказу, а є лише посилання на норми законодавства. Оскаржуваний наказ не містить: характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, обґрунтування на підставі якого було визначено вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського. З оскаржуваного наказу, взагалі не можливо встановити у зв`язку з якими обставинами на позивача було накладено дисциплінарне стягнення та не має посилань на відповідний висновок який став підставою для його винесення.
Ухвалою від 10.03.2025 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження у справі. Ухвалено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами. Цією ж ухвалою витребувано від відповідача засвідчені належним чином копії матеріалів службового розслідування, що стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу стосовно позивача.
Ухвалою від 08.04.2026 року повторно витребувано від Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування, що стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу №110 від 31.01.2025 року “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №3 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області” в частині оголошення догани майору поліції ОСОБА_1 . 
На виконанн ухвали суду від 08.04.2026 року від Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області 24.04.2026 року надійшли матеріали службового розслідування, що витребовувалися судом.
Відповідач відзив на позовну заяву не надав.
Згідно ч.6 ст.162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши в письмовому провадженні наявні в матеріалах справи докази, суд встановив такі обставини.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 обіймає посаду начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області.
02.12.2024 року до Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області надійшло подання Одеського управління ДВБ Національної поліції України для усунення виявлених недоліків та вжиття відповідних заходів реагування за результатом виявлених порушень службової дисципліни працівниками відділення поліції № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області під час перевірки 26.11.2024 року.
10.12.2024 року начальником Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області видано наказ № 915, яким призначено проведення службового розслідування у формі письмового провадження, проведення якого доручено дисциплінарній комісії.
24.12.2024 року начальником Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області видано наказ № 951, яким продовжено термін проведення службового розслідування, відповідно до наказу № 915 від 10.12.2024.
07.01.2025 року дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області, який затверджений начальником Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області.
Комісією запропоновано за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, частини третьої статті 41 КПК України до начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_2 (0092288) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
31.01.2025 року начальником Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області видано наказ №110 “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №3 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області”, пунктом 1 якого за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, частини третьої статті 41 КПК України начальнику сектору кримінальної поліції відділення поліції № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області майору поліції ОСОБА_1 (0092288) оголошено догану.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію".
Відповідно до ч. 3 ст. 11 ЗУ "Про Національну поліцію" рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Згідно ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 ЗУ "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.
Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості. 
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни. 
Згідно ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 
Згідно п. 1, 2, 4, розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1, 2, 3, 4, 5, 7 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Згідно п. 1 розділу VІI Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З матеріалів справи вбачається, що прийняттю оскаржуваного наказу передувало проведення службового розслідування, за висновками якого позивач вчинив дисциплінарний проступок.
Згідно висновку службового розслідування від 07.01.2025 року, у ході службового розслідування встановлено, що працівниками Одеського управління ДВБ Національної поліції України, на виконання вимог Положення про ДВБ Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 09.11.2015 № 83 (зі змінами, внесеними згідно з наказом Національної поліції України від 31.07.2019 № 765), в межах компетенції, на постійній основі проводяться перевірки стану дотримання дисципліни законності службовими особами підрозділів Національної поліції України, розташованих на території Одеської області, а також правові, організаційні та практичні заходи щодо виявлення, запобіганняя, попередження і припинення фактів порушення поліцейськими вимог діючого законодавства України.
З метою забезпечення неухильного дотримання поліцейськими, державними службовцями та іншими службовими особами Національної поліції України вимог нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, виконавчої дисципліни, законності, загальновизнаних етичних норм поведінки, а також запобігання, попередження і припинення порушень з боку останніх, працівниками Одеського управління ДВБ Національної поліції України періодично проводяться раптові перевірки територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в Одеські області.
Реалізуючи покладені на управління завдання і функції, 25.10.2024 працівниками Одеського управління ДВБ Національної поліції України проведено раптову перевірку відділу поліції № 1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області на предмет дотримання його службовими особами обліково-реєстраційної, виконавчої та службової дисципліни, оперативної роботи, забезпечення контролю за особовим складом з боку керівництва, а також дотримання вимог нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції.
Під час перевірки, знаходячись підрозділі документального забезпечення, вивчено журнали обліку вхідних документів відділення поліції № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області та виявлено не виконані у встановлений законодавством України строк матеріали, зокрема:
вх. № 2998 від 21.05.2024 30.06.2024); вказівка по ОРС № 024018 (контроль 30.06.2024)
вх. № 3322 від 07.06.2024 19.07.2024); вказівки по ОРС № 024020 (контроль 19.07.2024)
вх № 3359 від 12.06.2024 19.07.2024); вказівки по ОРС № 024021 (контроль 19.07.2024)
вх. № 3360 від 12.06.2024 вказівки по ОРС (контроль 19.07.2024).
вх. № 3656 від 25.06.2024 14.08.2024); вказівка по ОРС № 024022 (контроль вх. № 4676 від 14.08.2024 13.09.2024); вказівки по ОРС № 024031 (контроль
вх. № 5320 від 18.09.2024 вказівка по ОРС № 024038 (контроль 18.10.2024);
вх. № 5646 від 03.10.2024 15.11.2024); вказівки по ОРС № 024039 (контроль
вх. № 5931 від 15.10.2024 вказівки по ОРС № 024042 (контроль 22.11.2024);
вх. № 6045 від 22.10.2024 25.11.2024); вказівки до ОРС №№ 024022 (контроль вх. № 5931 від 15.10.2024 вказівки по ОВС № 024040, № 024041 та № 024042 (контроль 22.11.2024);
вх. № 5949 від 15.10.2024 вказівки по ОРС № 024043. (контроль 22.11.2024),
Реєстр інд. № Г-268/гл від 25.10.2024 звернення ОСОБА_3 (контроль 07.11.2024).
Згідно журналу реєстрації вхідних документів (інв. № 1075) встановлено, що вищевказані матеріали отримував на виконання начальник сектору кримінальної поліції відділення поліції № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_1 , який у своєму поясненні вказав, що вказані вказівки він отримав у службі діловодства ВНП № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області для виконання та в свою чергу доручено їх виконання на працівників СКП ВнП № 3 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області, які закріпленні за лінією розшуку злочинців, безвісно зниклих осіб та встановлення невпізнаних трупів. Відповідно до вимог вказівки працівниками були вжиті усі необхідні заходи щодо їх виконання. Однак надати письмову відповідь у встановлені строки не надалось можливим, оскільки в умовах правового режиму воєнного стану на працівників поліції, у тому числі сектору кримінальної поліції, покладено значну кількість завдань, на відпрацювання яких задіюються максимальна кількість особового складу та ресурсу, і підготувати вчасно відповідь не надалось можливим. Після виявлених порушень недоліки було усунено в найкоротший термін. Зобов`язуюсь у подальшому здійснювати дієвий контроль за станом виконавської дисципліни підпорядкованим особовим складом та не допускати подібних порушень.
Таким чином, у діях ОСОБА_4 вбачаються порушення вимог пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, частини третьої статті 41 КПК України, що виразилося в невиконанні положень Законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній організації та проведенні профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушення службової дисципліни підлеглими.
Відповідно до ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. 
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Статтею 41 КПК України визначено, що оперативні підрозділи органів Національної поліції України, органів безпеки, Національного антикорупційного бюро України, органів Державного бюро розслідувань, органів Бюро економічної безпеки України, органів Державної прикордонної служби України, органів, установ виконання покарань та слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора, а підрозділ детективів, оперативно-технічний підрозділ та підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України - за письмовим дорученням детектива або прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Під час виконання доручень слідчого, дізнавача, прокурора співробітник оперативного підрозділу користується повноваженнями слідчого. Співробітники оперативних підрозділів (крім підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України) не мають права здійснювати процесуальні дії у кримінальному провадженні за власною ініціативою або звертатися з клопотаннями до слідчого судді чи прокурора.
Доручення слідчого, дізнавача, прокурора щодо проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом.
Згідно витягу з особових обов`язків начальника сектору кримінально поліції ВнП № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_5 , начальник сектору, зокрема:
здійснює керівництво діяльністю сектору кримінальної поліції.
метою роботи має забезпечення своєчасного та якісного виконання покладених на сектор кримінальної поліції завдань та функцій щодо боротьби зі злочинністю, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави. Здійснює відповідні заходи, спрямовані заходи, спрямовані на їх ефективне використання.
Начальник сектору:
щоденно розробляє та узгоджує у безпосереднього керівника план поточної роботи підрозділу на тиждень, враховуючи оперативну обстановку, специфіку роботи, результати виконання плану в обов`язковому порядку вносить незавершені чи перенесені за строками виконання на попередній період, заходи, які мають відповідати визначеним пріоритетним цілям і завданням роботи та положенням перспективних планів підрозділу кримінальної поліції.
організовує контроль за ведення діловодства, збереження документів, роботу з документами у відповідності з чинним законодавством.
контролює стан виконання планів, організації службової діяльності, виконавської дисципліни, розгляду звернень громадян, організацій, установ, аналізує досягнення чи прорахунки по лінії роботи кримінальної поліції.
організовує та контролює стан виконання письмових доручень слідчого, вказівок прокурора та ухвал слідчого судді, суду, запитів повноважних державних органів, установ та організацій про проведення оперативно розшукових заходів, гласних та негласних слідчих (розшукових) дій.
З матеріалів справи вбачається та не заперечується позивачем, що ним отримувались на виконання вказівки по ОРС та звернення, однак відповіді у встановлені строки надані не були.
Крім того, з матеріалів справи слідує, що під час службового розслідування вставлено станом на листопад 2024 року не виконання вказівок починаючи з червня 2024 року, тобто після спливу значного проміжку часу з дати їх направлення та визначених строків виконання.
При цьому, серед вказівок, які не виконані позивачем ОСОБА_1 , як начальником сектору кримінально поліції ВнП № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області, наявні зокрема вказівки про вручення повісток, привід.
Відтак, позивачем ОСОБА_1 , як начальником сектору кримінальної поліції ВнП № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області не дотримано приписи пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частини третьої статті 41 КПК України, а також всупереч особових обов`язків протягом значного проміжку часу належним чином не організовано та не проконтрольовано стан виконання письмових доручень слідчого, не організовано контроль за роботою з документами у відповідності з чинним законодавством, не організовано службову діяльність та виконавську дисципліну при виконанні вказівок по ОРС та звернень.
Належних, допустимих та достатніх доказів на спростування встановлених порушень, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані під час розгляду справи, не надано.
Крім того, суд бере до уваги, що під час проведення службового розслідування позивач не заперечував проти допущених ним порушень, однак посилався на те, що в умовах правового режиму воєнного стану на працівників поліції, у тому числі сектору кримінальної поліції, покладено значну кількість завдань, на відпрацювання яких задіюються максимальна кількість особового складу та ресурсу, і підготувати вчасно відповідь не надалось можливим.
Разом з тим, вказані обставини не звільняють позивача від відповідальності за неналежне виконання вищезазначених приписів Законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежну організацію та проведення профілактичної роботи, спрямовану на недопущення порушення службової дисципліни підлеглими.
Згідно ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Поняття “службова дисципліна” включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України.
З матеріалів справи вбачається, що під час проведення службового розслідування було встановлено обставини справи, встановлено ступінь вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Доказів порушення порядку проведення службового розслідування позивачем до суду не надано.
Суд вважає неспроможними доводи позивача про те, що в оскаржуваному наказі не міститься чіткого формулювання суті вчиненого порушення, наявність вини в діях чи бездіяльності позивача, відсутні посилання на висновок службового розслідування, який слугував підставою для видання такого наказу, а є лише посилання на норми законодавства, оскільки з матеріалів справи вбачається, що як висновок службового розслідування так і оскаржуваний наказ містять посилання на нормативно-правові акти, порушення яких було допущено позивачем ОСОБА_1 . При цьому, чинним законодавством не встановлено чітких вимог до наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. При цьому, суд бере до уваги, що наказ містить посилання на матеріали службового розслідування, яке було призначене наказом Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області від 10.12.2024 № 915, та термін проведення якого продовжувався наказом від 24.12.2024 № 951.
Отже, на думку суду, окремі формальні недоліки оскаржуваного наказу, за наявності у висновку службового розслідування викладення суті порушень службової дисципліни позивачем та інших обставин, що були враховані відповідачем при накладенні дисциплінарного стягнення, не можуть бути підставою для скасування цього наказу.
Крім того, такі доводи не спростовують висновків щодо порушення позивачем нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, викладених у наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За таких обставин, з урахуванням вищевикладеного та приписів чинного законодавства, суд вважає, що оскаржуваний наказ відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, і підстави для скасування наказу Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області №110 від 31.01.2025 року “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №3 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області” в частині оголошення догани майору поліції ОСОБА_1 відсутні.
Решта доводів і заперечень учасників справи висновків суду не спростовують, а тому не беруться судом до уваги.
У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими та в їх задоволенні слід відмовити.
Передбачені ст.139 КАС України підстави для розподілу між сторонами судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 2, 5-6, 9, 72, 77, 90, 139, 241-246, 262, 293 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області (адреса: вул. Успенська, 2, м. Біляївка, Одеська область, 67600, код ЄДРПОУ 41411498) про визнання протиправним та скасування наказу №110 від 31.01.2025 року “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділення поліції №3 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області” в частині оголошення догани майору поліції ОСОБА_1 - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.В. Андрухів

.