Справа № 216/4567/25 
Провадження № 2-о/216/28/26 

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2026 року місто Кривий Ріг
Дніпропетровської області 

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Онопченка Ю.В., 
за участю: секретаря судового засідання Авшаряна С.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі цивільну справу за заявою  ОСОБА_1 , заінтересована особа – виконавчий комітет Центрально-Міської районної у місті ради про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в:

05 червня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. 
Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер біологічний батько заявниці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проте, у свідоцтві про смерть прізвище померлого помилково зазначено як ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Заявниця з метою отримання спадщини звернулася до нотаріуса, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із тим, що відсутній факт родинних відносин з померлим. 25 червня 1992 року заявницю удочерив вітчим ОСОБА_4 , в зв`язку із чим її прізвище було змінено на « ОСОБА_5 », а по-батькові на « ОСОБА_6 ». Після реєстрації шлюбу заявниця змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». Після смерті ОСОБА_2 інших спадкоємців, окрім заявниці, не має. В зв`язку із тим, що в свідоцтві про смерть померлого була допущена помилка в написані прізвища, заявниця не може реалізувати своє право на отримання спадщини за законом, у зв`язку з чим змушена звернутися до суду за захистом порушеного права. 
Заявниця у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримала у повному обсязі, просила задовольнити. 
Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. 
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в відомостях про батька зазначений « ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ». 25 червня 1992 року були внесені відомості про усиновлення ОСОБА_8 , а саме змінено прізвище з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_5 », по-батькові з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_6 », в відомостях про батька прізвище з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_11 », по-батькові « ОСОБА_12 » на « ОСОБА_13 », дата народження з « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за життя на праві власності ОСОБА_2 належала квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . 
Постановою державного нотаріуса Першої Криворізької районної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 18.07.2023 відмовлено ОСОБА_1 у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_14 . Рекомендовано ОСОБА_1 звернутись до суду для встановлення факту родинних відносин між нею та померлим ОСОБА_14 , у судовому порядку. 
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. 
Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995, визначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.
Виникнення особистих, майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами, які підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо), тому допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника.
При вирішенні питання про встановлення факту родинних відносин, суд виходить з фактичних, встановлених в судовому засіданні обставин. Суд враховує, що законодавчо питання врегульовано положеннями Цивільного кодексу України щодо сприяння у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для підтвердження такого факту. 
Окреме провадження – це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).
Факти, що мають юридичний характер – це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.
В ході слухання справи судом встановлено, що ОСОБА_1 була усиновлена, після чого було змінено її прізвище з ОСОБА_9 на ОСОБА_5 та по батькові з ОСОБА_10 на ОСОБА_6 .
10 вересня 2021 року у Металургійному відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) заявниця зареєструвала шлюб з ОСОБА_15 , про що в книзі реєстрації шлюбів зроблений відповідний актовий запис № 531. Після реєстрації шлюбу заявниця змінила прізвище з ОСОБА_5 на ОСОБА_7 .
Усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу (ч. 1 ст. 207 СК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 232 СК України, з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням.
При усиновленні дитини однією особою ці права та обов`язки можуть бути збережені за бажанням матері, якщо усиновлювачем є чоловік, або за бажанням батька, якщо усиновлювачем є жінка.
З моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. Тобто акт усиновлення змінює суб`єктивний склад батьківських правовідносин. Юридично біологічні батьки усиновленого, як і він сам, перестають бути суб`єктами батьківських прав та обов`язків. 
При цьому слід відзначити, що втрата правових зв`язків не означає втрати кровної спорідненості з батьками та іншими родичами за походженням і одночасно не створює кровноспоріднених відносин з усиновлювачем та його родичами.
Оскільки усиновлення являє собою юридичний акт, який не може скасувати біологічну природу людини. Усиновлення, як і будь-який інший правовий акт, не скасовує біологічних законів генетики, тому при втраті правових зв`язків з кровними родичами не розривається біологічна спорідненість. 
Усиновлення встановлює між усиновлювачем та усиновленим відносини, які існують між батьками та дітьми, тобто між особами, які до того не були пов`язані правовими відносинами спорідненості, встановлюються такі правовідносини. Усиновлений стосовно усиновлювача, так само, як і усиновлювач щодо усиновленого, набуває статусу родича за походженням, причому не лише у сімейних відносинах, а й у цивільних, трудових, житлових, пенсійних тощо. 
Крім того, усиновлення породжує певні правові наслідки, а саме: з моменту здійснення усиновлення, а ним вважається день набрання чинності рішення суду (ч. 1 ст. 225 СК України), припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими родичами за походженням, за певними винятками. Зокрема, одночасно з заявою про усиновлення суд може розглянути заяву найближчих родичів (баби, діда, рідних братів та сестер дитини) про збереження між ними та дитиною, яку всиновлюють, правового зв`язку. Суд задовольняє заяву, якщо це буде відповідати інтересам дитини (ч. 2 ст. 232 СК України). 
З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому – між її дітьми, онуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. 
Усиновлювачі одержують правовий статус матері, батька, а усиновлені – правовий статус дитини (сина, дочки). Усиновлювачеві надаються права і накладаються на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини, а особі, яку усиновлено, надаються права і накладаються на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. 
Таким чином, з огляду на з`ясовані судом обставини, вимоги заявника підлягають частковому задоволенню, в частині встановлення факту родинних відносин між заявницею та ОСОБА_14 за походженням, з припиненням між ними особистих та майнових прав та обов`язків у зв`язку з усиновленням заявниці. 
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 76-81, 263-265, 315, 319 ЦПК України, суд,-
у х в а л и в:

Заяву  ОСОБА_1 , заінтересована особа – виконавчий комітет Центрально-Міської районної у місті ради про встановлення факту родинних відносин – задовольнити частково. 
Встановити факт родинних відносин, а саме, що  ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за походженням, однак внаслідок усиновлення останньої між ними припинено особисті та майнові права і обов`язки без збереження правового зв`язку. 
В іншій частині заяви – відмовити. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасникам справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Суддя       Ю.В. Онопченко