ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 635/3474/25
Номер провадження 22-ц/818/942/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2026 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Мальованого Ю.М.,
суддів: Пилипчук Н.П., Яцини В.Б., 
за участю:
секретаря судового засідання Візіра О.В.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 07 липня 2025 року в складі судді Якішиної О.М. по справі № 635/3474/25 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2025 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 звернулась до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку № б/н від 11 січня 2016 року.
Відповідачці відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку, на яку було встановлено початковий кредитний ліміт, який в подальшому збільшився до 100 000,00 грн.
Для отримання доступу до рахунку та використання кредитного ліміту відповідачка отримала кредитну картку номер - НОМЕР_1 , строк дії – 10/21, тип Універсальна. Після спливу строку дії першої картки відповідачкою для можливості користування рахунком додатково отримана кредитна картка номер - НОМЕР_2 , строк дії – 12/25, тип Універсальна GOLD. У процесі користування рахунком відбулася зміна відсоткової ставки на 42,0% річних
У процесі користування рахунком 08 травня 2023 року відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі якої отримано додаткову кредитну картку номер - НОМЕР_3 , строк дії – 04/27, тип Універсальна, а також погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою OTP пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. З 08 травня 2023 року відсотки нараховувалися відповідно до підписаної відповідачкою Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а саме згідно п. 9.3. у розмірі 42,0%.
Відповідачка користувалась кредитним лімітом, проте взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконувала, внаслідок чого станом на 12 березня 2025 року має заборгованість 123 084,61 грн, яка складається з наступного: 99 571,23 грн - заборгованість за тілом кредиту, 23 513,38 грн - заборгованість за простроченими відсотками.
Посилаючись на вказані обставини, АТ КБ «Приватбанк» просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 11 січня 2016 року у розмірі 123 084,61 грн станом на 12 березня 2025 року та судовий збір у розмірі 2422,40 грн.
Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 07 липня 2025 року позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 11 січня 2016 року у розмірі 123 084,61 та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 грн.
Заочне рішення суду мотивовано тим, що у зв`язку з неналежним виконанням умов кредитного договору у відповідачки утворилась заборгованість, яка підлягає стягненню з неї на користь банку.
30 липня 2025 року представник відповідачки адвокат Плугатирьов В.В. подав заяву про перегляд заочного рішення, в якій вказав, що з рахунку відповідачки були здійснені несанкціоновані списання внаслідок шахрайських дій.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 вересня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви представника відповідачки про перегляд заочного рішення.
На вказане заочне рішення суду 28 вересня 2025 року через систему «Електронний суд» представник відповідачки адвокат Плугатирьов В.В. подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати заочне рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог або залишити позов без розгляду у зв`язку з зловживанням позивачем процесуальним правом (приховання факту заволодіння коштами внаслідок шахрайських дій). 
Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідачка не отримувала поштою копії позовної заяви та ухвали про відкриття провадження, судової повістки на перше судове засідання, доступ до матеріалів справи її адвокат отримав 30 червня 2025 року, однак суд першої інстанції ухвалив заочне рішення вже через сім днів, чим порушив принцип рівності сторін. Кредитними коштами заволоділи на даний час невстановлені слідством особи внаслідок шахрайських дій та невжиття банком заходів безпеки при підозрілих транзакціях. 08 травня 2023 року о 17:43 їй зателефонували на її мобільний телефон з раніше не відомого їй номеру, а саме 097 04-14-232, представилися співробітником АТ КБ «Приватбанку» і повідомили, що відбуваються підозрілі операції з її банківською картою, тому їй необхідно терміново зайти в «Приват24» та перевести особисті кошти на її нову картку, яку банк відкрив у додатку для збереження коштів. Після входу в «Приват24» вона побачила, що в її додатку з`явилася нова картка. За вказівкою зазначеної вище невідомої особи вона перевела на свою нову картку 10 050,00 грн о 17:47. Після чого здійснила ще два платежі на суму 25 255,00 грн та 25 255,00 грн о 17.59 год. та 18.02 год. Таким чином, нею було здійснено 3 транзакції на загальну суму 60 560,00 грн, з яких 59 229,00 грн були особистими коштами, а 1331,00 грн - кредитні. Паралельно їй надходив ще один дзвінок о 17:57, як виявилося пізніше, з АТ КБ «Приватбанк», однак вона не мала можливості відповісти, оскільки особа, яка з нею спілкувалася, наполягала на продовженні розмови та квапила з переведенням коштів. У неї не виникло підозри, що з нею розмовляє не працівник АТ КБ «Приватбанк», тому що така особа вже володіла даними картки, в тому числі й щодо строку дії картки та CVV2 коду, та диктувала їх для здійснення переказу коштів. Одразу після перерахування коштів з додатку «Приват24» зникла нова картка разом з особистими коштами. Вона невідкладно повідомила на гарячу лінію банку, що були зняті її кошти з рахунку, і що це на її думку були шахраї. Однак, банк не вжив жодних заходів щодо зупинення платіжної операції. Зі скріншоту її телефонної книги вбачається, що спілкування з шахраями закінчилося о 18:02, а кредитні кошти було знято шахраями пізніше о 18:07 год, 18:09 год., 18:14 год.,18.34 год. Після відвідування банку та отримання виписки по рахунку їй стало відомо, що через її додаток «Приват24» шахраями було знято ще й 93 950,00 грн кредитних коштів, про отримання яких вона позивача не просила та яких вона не отримувала. У зв`язку з вчиненням злочину 09 травня 2023 року вона звернулася до поліції, наразі проводиться досудове розслідування. 10 травня 2023 року, увійшовши у додаток «Приват24», вона помітила повідомлення від 08 травня 2023 року о 17:46:59 про переказ власних коштів на суму 10 050,00 грн з картки НОМЕР_2 на картку НОМЕР_4 (яка була відкрита шахраями), де позначено отримувача як ОСОБА_1 . Також 14 травня 2023 року зайшовши на свою електрону пошту вона побачила повідомлення, надіслане банком 08 травня 2023 року, в якому вказано, що виявлено нетиповий вхід в її акаунт «Приват24». Вона 08 травня 2023 року не вчиняла будь-яких розпоряджень щодо списання кредитних коштів, які заявлено банком до стягнення, ні в письмовому, ні в електронному виді з використанням електронної системи «Приват 24», або у будь-який інший спосіб. Також вона не передавала нікому свої картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію. Банк не вжив достатніх заходів безпеки та не зупинив транзакції. Загальна сума неналежних переказів та несанкціонованого зняття готівки та комісії банка за картковими рахунками за 08 травня 2023 року склала 154 510,00 грн. Банк не надав до позовної заяви жодного доказу вчинення нею дій або бездіяльності, які призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Також в апеляційній скарзі представник відповідачки виклав клопотання про витребування доказів у АТ КБ «ПриватБанк», в якому просив витребувати: 1) Найменування, ІР-адресу, місцерозташування пристрою, з якого було здійснено 08 серпня 2023 року нетиповий вхід в додаток Приват 24 від імені ОСОБА_1 з зазначенням усіх фактів авторизації з такого пристрою; 2) Найменування, ІР-адресу, місцерозташування пристрою, з якого подавалися заявки на підвищення кредитного ліміту по усіх карткових рахунках ОСОБА_1 та точний час подання заявок за увесь період дії рахунків; 3) Найменування, ІР-адресу, місцерозташування пристрою, з якого було відкрито картковий рахунок НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_1 з зазначенням точного часу авторизації, відкриття рахунку та закриття рахунку; 4) Інформацію в роздрукованій формі про усі дзвінки між банком та ОСОБА_1 за період з 08 травня 2023 року включно по теперішній час; 5) Записи телефонних розмов між ОСОБА_1 та банком за період з 08 травня 2023 року включно по теперішній час; 6) Найменування, ІР-адресу, місцерозташування типового пристрою, з якого ОСОБА_1 було здійснено вхід в додаток "приват 24" 08 травня 2023 року з зазначенням точного часу; 7) Отримувача кредитних коштів за платежами, які було здійснено 08 травня 2025 року з карткових рахунків ОСОБА_1 № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 о 17:59 на суму 25 255 грн, о 18:02 на суму 25 255 грн, о 18:07 на суму 25 255 грн, о 18:09 на суму 25 255 грн, о 18:14 на суму 24 245 грн, о 18:34 на суму 19 195 грн; 8) Інформацію про рух коштів (банківську виписку) по картковому рахунку НОМЕР_4 , який на ім`я відповідачки було відкрито шахраями; 9) Найменування, ІР-адресу, місцерозташування пристрою, з якого було відкрито картковий рахунок № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_1 з зазначенням точного часу авторизації, відкриття рахунку та закриття рахунку; 10) Рішення або дані в іншій формі про встановлення кредитного ліміту по карткових рахунках ОСОБА_1 № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 .
Вказане клопотання колегія суддів залишає без задоволення на підставі ст. 84 ЦПК України, оскільки відповідачкою не обґрунтовано необхідності витребування доказів судом, а саме не вказано причини неможливості самостійного отримання цих доказів шляхом звернення до банку, не надано доказів відмови банку у наданні їй відповідної інформації тощо.
Подані разом з апеляційною скаргою нові докази, які не були долучені до заяви про перегляд заочного рішення і не подавались до суду першої інстанції (копія договору страхування та виписка щодо отримання страхового платежу, скриншоти телефонних дзвінків, повідомлень банку) колегія суддів не приймає в силу вимог ч. 3 ст. 367 ЦПК України, оскільки поважних причин, які б перешкоджали подати їх до суду першої інстанції, відповідачкою не наведено.
Відзивів на апеляційну скаргу не надходило.
Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
В судове засідання апеляційного суду представник позивача АТ КБ «Приватбанк» не з`явився. 
Судову повістку-повідомлення про розгляд справи 25 червня 2026 року надіслану апеляційним судом на адресу позивача Акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» отримано в електронному кабінеті 29 жовтня 2025 року (а.с. 47, т. 2). 
Заслухавши суддю-доповідача, позивача ОСОБА_1 , яка підтримала свою апеляційну скаргу, перевіривши законність і обґрунтованість заочного рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_2 слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 11 січня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку № б/н (а.с. 49 том 1).
28 грудня 2021 року ОСОБА_1 підписала анкету-опитувальник клієнта-фізичної особи, в якій також викладена Угода про використання простого електронного підпису (а.с. 62-63 том 1).
У подальшому ОСОБА_1 08 травня 2023 року о 18:31 за допомогою ОТП пароля підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, в якій зазначені умови кредитування, а саме: тип кредиту - відновлювальна кредитна лінія; сума/ліміт кредиту: розмір кредитного ліміту не перевищує 200 000,00 грн для карток «Універсальна», 200 000,00 грн для карток «Універсальна Gold»; строк кредитування 12 місяців з пролонгацією; мета отримання кредиту - споживчі цілі; процентна ставка, відсотків річних 42,0 % для карток «Універсальна», 40,8 % для карток «Універсальна Gold»; тип процентної ставки - фіксована; передбачено порядок повернення кредиту: ініціювання Банком дебетового переказу з рахунку Клієнта, у т.ч. за рахунок кредитного ліміту, у розмірі процентів, що підлягають сплаті за цим Договором, з 1го по останнє число календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань Клієнта за цим Договором; шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту; розмір мінімального обов`язкового платежу: 5 % від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно; 10 % від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення; пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожний день прострочення виконання; штрафів немає; процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту 84,0 % для карток «Універсальна», 81,6 % для карток «Універсальна Gold» (а.с. 50-61 том 1).
У підписаній відповідачкою заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг зазначено, що вона згідно зі статтею 634 ЦК України приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», «Автоплатежі», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі – Умови та Правила), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять змішаний договір: Договір банківського рахунка, споживчого кредиту та обслуговування платіжного інструменту та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів «Кредитна картка», «Оплата частинами», «Миттєва розстрочка» (далі — Договір), приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати.
Крім того, 08 травня 2023 року ОСОБА_1 підписала Паспорт споживчого кредиту, який містить аналогічну інформацію (а.с. 64-68).
Згідно з довідкою позивача від 14 березня 2025 року за кредитним договором між банком та ОСОБА_1 останній 07 жовтня 2017 року була надана картка типу «Універсальна» номер НОМЕР_1 з терміном дії до жовтня 2021 року, 28 грудня 2021 року картка «Універсальна Gold», номер НОМЕР_2 з терміном дії до грудня 2025 року, 08 травня 2023 року картка «Універсальна» номер НОМЕР_3 з терміном дії до квітня 2027 року (а.с. 48 том 1).
З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки від 14 березня 2025 року вбачається, що 03 квітня 2018 року ОСОБА_1 встановлено кредитний ліміт у розмірі 4500,00 грн, який в подальшому неодноразово змінювався. 08 травня 2023 року кредитний ліміт було збільшено до 80 000,00 грн та до 100 000,00 грн, а 03 жовтня 2023 року зменшено до 0 (а.с. 47 том 1).
З виписок за договором № б/н за період 07 жовтня 2017 року – 14 березня 2025 року, 01 травня 2023 року - 17 травня 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 користувалась кредитними та власними коштами на рахунку, заборгованості за кредитом до 08 травня 2023 року не мала. Усього сума витрат склала 427 448,26 грн, надходжень 304 363,65 грн, баланс на кінець періоду -123 084,61 грн. При цьому, станом на 08 травня 2023 року на рахунку обліковувались власні кошти у розмірі 59 229,09 грн.
08 травня 2023 року з картки ОСОБА_1 номер НОМЕР_2 здійснені перекази коштів: о 17:47 на суму 10 050,00 грн, комісія 50,00 грн, о 17:59 на суму 25 255,00 грн, комісія 126,28 грн, о 18:02 на суму 25 255,00 грн, комісія 177,28 грн, о 18:07 на суму 25 255,00 грн, комісія 1010,20 грн, о 18:09 на суму 25 255,20 грн, комісія 1010,20 грн, о 18:14 на суму 24 245,00 грн, комісія 969,80 грн, о 18:34 на суму 19 195,00 грн, комісія 767,80 грн, внаслідок чого на рахунку утворилась заборгованість. У подальшому з 01 липня 2023 року по 01 лютого 2024 року на вказану заборгованість нараховувались проценти за ставкою 3,5% (а.с. 35-46, 167 том 1).
З відповіді АТ КБ« ПриватБанк» на звернення ОСОБА_1 стосовно повернення коштів від 22 червня 2023 року вбачається, що Банк не може повернути кошти з наступних підстав. Встановлено, що з карток № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 було списано грошові кошти на суму 158 571,56 грн (з урахуванням комісії Банку). Грошові кошти з карти № НОМЕР_5 було переказано:
в сумі 10 050,00 грн через Приват24 для фізичних осіб;
в сумі 77 962,68 грн (переказ на 25 432,28 грн та два перекази по 26 265,20 грн) було переказано шляхом ручного вводу номеру карти, строку дії та CVV-коду на сервісі компанії WWW.IPAY.UA;
в сумі 25 214,80 грн на сервісі компанії WWW.IPAY.UA (термінал E5522709, процесінг банку PJSC IDEA НОМЕР_7 — АТ “Ідея Банк”);
в сумі 25 381,28 грн на сервісі компанії WWW.IPAY.UA.
Грошові кошти з карти № НОМЕР_6 в сумі 19 962,80 грн було переказано шляхом ручного вводу номеру карти, строку дії та CVV-коду на сервісі компанії WWW.IPAY.UA 
Вхід в Приват24 був здійснений під авторизацією ОСОБА_1 . При даній процедурі клієнт вводить свої ім`я користувача і пароль та входить у Приват24. Пароль входу в Приват24 не змінювався. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону та іншої особистої інформації (а.с. 170-171 том 1).
Крім того, ОСОБА_1 зверталась зі скаргою до НБУ, з відповіді на яку від 20 червня 2023 року вбачається, що банк надав інформацію, що 08 травня 2023 року по її платіжній картці були здійснені операції списання коштів в системі «Приват24», а також перекази на сторонніх інтернет-ресурсах. Банк зауважив, що зазначені платежі були проведені за допомогою введення номеру картки, CVV та терміну дії та підтверджений 3-D Secure (як push-повідомлення в «Приват24»). Стосовно зміни кредитного ліміту Банк зазначив, що ліміт було змінено на підставі заявки, що була подана в «Приват24» 08 травня 2023 року. Повідомлення про зміну кредитного ліміту та відкриття віртуальної картки було відправлено на фінансовий номер телефону. Додатково Банк повідомив, що вхід в «Приват24» було здійснено зі стороннього пристрою без зміни логіну та паролю. Роз`яснено право на звернення до суду (а.с. 171-173 том 1).
Крім того, з приводу шахрайських дій щодо заволодіння грошовими коштами з її банківської картки ОСОБА_1 09 травня 2023 року звернулась до правоохоронних органів, що підтверджується копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №12023221160000604 від 09 травня 2023 року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та пам`яткою про процесуальні права та обов`язки потерпілого, а також дорученням про проведення слідчих (розшукових дій) від 10 травня 2023 року (а.с. 169, 179, 180 том 1).
З доручення оперативному підрозділу на проведення слідчих (розшукових дій) від 30 травня 2023 року вбачається, що в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню № 12023221160000604 від 09 травня 2023 року до ВП №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_1 про те, що їй зателефонували з номеру 097-04-14-232, представилися співробітником «Приватбанку» та повідомили про те, що відбуваються підозрілі операції з картою, після чого з картки відбулося списання грошових коштів. В ході досудового розслідування було встановлено, що 08 травня 2023 року заявниці зателефонували на її мобільний телефон з раніше не відомого їй номеру та представилися співробітником «Приватбанку» і повідомили про те, що відбуваються підозрілі операції з картою, та з їх слів необхідно перевести грошові кошти на карту, яку вони самі оформили на потерпілу. Потерпіла отримувала інструкції та виповнювала її. Спершу через додаток «Приват24» відправила 10 000 грн на свою банківську карту, яку на неї відкрили шахраї. Після чого після так званий співробітник «Приватбанку» повідомив їй, що її знову намагаються взламати та треба перейти на сайт ІНФОРМАЦІЯ_1 та продовжити перекази, що потерпіла і зробила. Далі ОСОБА_1 на даному сайті обрала пункт «Денежные переводы» та особа, яка представилась співробітником «Приватбанка», почала говорити всі дані картки потерпілої, які вона і почала вводити в пусті строки. Після чого з`явився напис «Платеж успешен!» №235116686 і далі так ще 6 разів. В підсумку було переведено 7 платежів на загальну суму 154 510 грн з її банківської карти «Приватбанк». Потерпіла відразу повідомила на гарячу лінію «Приватбанку», що були зняті кошти з її рахунку, і що це на її думку були шахраї. Також 14 травня 2023 року потерпіла ОСОБА_1 , зайшовши на свою електрону пошту, побачила повідомлення, надіслане Приватбанком 8 травня 2023 року, в якому вказано, що виявлено нетиповий вхід в її акаунт Приват24, де вказано наступне: пристрій: Personal computer; операційна система: Windows; версія: 10.0; browser: Chrome; IP-адреса: 193.32.154.234; Ім`я провайдера: Internet Technologies LLC; дата та час входу: 08.05.2023 17:22; Ukraine, Kyiv. Також 10 травня 2023 року, увійшовши у додаток «Приват24», вона помітила повідомлення від 08 травня 2023 року 17:46:59 про переказ власних коштів на суму 10 000 гривень з картки НОМЕР_2 на картку НОМЕР_4 , де позначено отримувача як ОСОБА_1 (а.с. 174-175 том 1).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1048 ЦК України).
Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Згідно із частиною 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Частиною третьою статті 203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні послуги» електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом.
Пунктом 42 частини 1 статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі.
Частиною 20 статті 38 вказаного Закону передбачено, що користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.
Відповідно до пункту 136 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою правління НБУ від 29 липня 2022 року № 164 (далі - Положення), користувач зобов`язаний: зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.
Згідно з пунктом 140 розділу VII Положення, користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.
До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.
Пунктом 141 розділу VII Положення, передбачено, що емітент зобов`язаний надавати ПІН, індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням платіжного інструменту, лише держателю платіжного інструменту в порядку, визначеному договором (крім випадку, передбаченого в пункті 142 розділу VII цього Положення).
Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІН у або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків (пункти 146, 147 Положення).
Аналіз вказаних нормативно-правових актів, яка є спеціальними для спірних правовідносин, дає підстави для висновку, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку здійснення переказу коштів покладається як на платника, так і на емітента (банк чи іншу установу), які зобов`язані вжити всіх заходів по нерозголошенню третім особам інформації, що дає змогу виконувати платіжні операції від імені платника з використанням електронного платіжного засобу.
Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності.
Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.
Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29 березня 2024 року у справі №456/4026/21, від 11 вересня 2024 року у справі № 753/12781/23, від 27 листопада 2024 року у справі № 190/2037/23, від 01 листопада 2024 року у справі № 332/6036/23, від 19 березня 2025 року у справі № 755/12569/22, від 02 липня 2025 року у справі № 490/7829/23, від 02 грудня 2025 року у справі № 211/6872/23.
Верховний Суд у постанові від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22 (провадження № 61-8249св23), зазначив, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Як встановлено судом, 08 травня 2023 року на номер ОСОБА_1 надійшов вхідний дзвінок від невстановленої особи, що представилась працівником банку, з номера НОМЕР_8 . У розмові відповідачку повідомили про те, що нібито відбуваються підозрілі операції з картою, та необхідно перевести грошові кошти на карту, яку їй вже оформлено. У подальшому невстановлена особа надавала ОСОБА_1 інструкції щодо переказу коштів, а відповідачка їх виконувала: спершу здійснила переказ через додаток «Приват24», а надалі за вказівкою невстановленої особи перейшла на сайт https://www.ipay.ua/ru , обрала пункт «Денежные переводы» та продовжила перекази ще шість разів.
У такий спосіб з карток ОСОБА_1 № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 було списано грошові кошти на суму 158 571,56 грн (з урахуванням комісії Банку), з яких в сумі 10 050,00 грн через Приват24 для фізичних осіб, а інші кошти було переказано шляхом ручного вводу номеру карти, строку дії та CVV-коду на сервісі компанії WWW.IPAY.UA.
При цьому, з відповіді банку та наданої до НБУ інформації вбачається, що вхід в Приват24 було здійснено зі стороннього пристрою, проте без зміни логіну та паролю. 
Перед надходженням вищевказаного дзвінка ОСОБА_1 отримувала повідомлення від банку про нетиповий вхід до свого акаунту «Приват24», яке проігнорувала.
Крім того, згідно наданої банком до НБУ інформації, перекази коштів були підтверджені 3-D Secure (як push-повідомлення в «Приват24»). Повідомлення про зміну кредитного ліміту та відкриття віртуальної картки було відправлено на фінансовий номер телефону. 
Саме на відповідачку покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.
Отже, враховуючи, що вхід до «Приват24» відбувся коректно, під авторизацією клієнта, та спірні операції з переказу коштів відповідачка виконувала самостійно, власноруч вводячи дані у додатку «Приват24» та на сервісі компанії WWW.IPAY.UA, очевидним є той факт, що відповідачка своїми діями сприяла шахраям ініціювати платіжні операції зі своєї картки.
З урахуванням обставин справи, відповідно до яких ОСОБА_1 самостійно здійснила перекази коштів, а також відсутності доказів вини банку, АТ КБ «ПриватБанк» не несе відповідальності за проведені операції по рахунку.
Схожа правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 грудня 2019 року по справі №363/3498/16-ц.
Таким чином, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про задоволення позову і стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 123 084,61 грн, з яких 99 571,23 грн - заборгованість за тілом кредиту, 23 513,38 грн - заборгованість за простроченими відсотками, які нараховані відповідно до умов анкети-заяви від 08 травня 2023 року.
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що вона не отримувала поштою копії позовної заяви та ухвали про відкриття провадження, судової повістки на перше судове засідання, її адвокат отримав доступ до матеріалів справи в електронній формі лише 30 червня 2025 року, і вже за сім днів було ухвалено судове рішення, не є підставою для скасування заочного рішення суду, оскільки судову повістку на 07 липня 2025 року відповідачкою було отримано завчасно – 26 червня 2025 року (а.с. 146 том 1), а у разі недостатності часу для підготовки до судового засідання вона мала можливість протягом семи днів подати до суду клопотання про відкладення розгляду справи, проте таке клопотання було подано вже після розгляду справи (а.с. 152-153 том 1). 
Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Оскільки апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 07 липня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 29 червня 2026 року.

Головуючий Ю.М. Мальований 

Судді Н.П. Пилипчук

В.Б. Яцина