Справа № 308/14395/25 
Номер провадження 2/298/13/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)
27 квітня 2026 року с-ще Великий Березний 

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючої – судді Ротмістренко О.В.,
за участі секретаря судового засідання Хомин Л.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Великий Березний в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ВСТАНОВИВ:
У січні 2026 року до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області з Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за підсудністю надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
ОСОБА_1 звернувся в суд з вказаним позовом до ОСОБА_2 , в якому просив шлюб, зареєстрований 09 січня 2019 року Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис за № 02, розірвати. 

В обґрунтування позову позивач зазначив, що він 09 січня 2019 року одружився з ОСОБА_3 . Шлюб зареєстровано Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що 09 січня 2019 року складено відповідний актовий запис за № 02. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_4 ». Як указує позивач, зареєструвавши шлюб, вони стали проживати в його будинку за адресою: АДРЕСА_1 , однак місце проживання відповідачки залишилось зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 . За твердженням позивача, сумісне життя з відповідачкою не склалося, між ними не було взаєморозуміння, що створювало в сім?ї нездорову обстановку. На фоні цього між сторонами стали виникати конфліктні ситуації та спори. Така обстановка в їхній сім?ї сприяла відсутності взаємної поваги один до одного. Як зазначає позивач, в кінці лютого 2022 року відповідачка залишила сім?ю та виїхала з м. Дніпра для проживання за місцем своєї реєстрації, після чого шлюбні відносини між ними були припинені і не відновлені по теперішній час. Від шлюбу дітей не мають. Спір про поділ майна, що є спільною власністю, немає. Подальше сумісне життя і збереження сім?ї, за твердженням позивача, неможливі. При цьому у позові зазначається, що відповідачка нічим не мотивуючи, відмовляється у добровільному порядку розірвати шлюб через Відділ державної реєстрації актів цивільного стану, у зв`язку з чим позивач звернувся в суд з вказаним позовом.
Ухвалою судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області
від 21.01.2026 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. 
03.02.2026 на виконання вказаної ухвали суду надійшла заява позивача про усунення недоліків.
Ухвалою судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області
від 05 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
У судове засідання, призначене на 15 год. 00 хв. 27.04.2026, позивач повторно не з`явився, водночас у матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за його відсутності, в якій також він вказав, що не заперечує проти винесення заочного рішення. 
Відповідачка ОСОБА_2 , будучи повідомленою про дату, час та місце проведення судового розгляду у встановленому законом порядку, у судове засідання повторно не з`явилася. Відзив на позов не подавала. Клопотань про відкладення розгляду справи від відповідача до суду не надходило. 
Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка сторін, які були повідомлені про дату, час та місце проведення судового розгляду, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Враховуючи наявність умов, передбачених ст. 280 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про здійснення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив таке.
Як убачається зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 09.01.2019, 09.01.2029 між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровано шлюб, про що Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 09 січня 2019 року складено відповідний актовий запис за № 02. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_4 . 

Як ідеться у позовній заяві та встановлено в судовому засіданні, у сторін спільних дітей нема, сторони спільно не проживають та не ведуть спільного господарства, позивач вказує, що збереження сім`ї та подальше спільне проживання з відповідачкою є неможливим та суперечить його інтересам, у зв`язку з чим він звернувся в суд з даним позовом. 
Спірні правовідносини регулюються положеннями ст. 51 Конституції України, Сімейного кодексу України, зокрема главою 11.
Так, на конституційному рівні встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї (ч. 1 ст. 51 Конституції України).
З наведеними положеннями Основного Закону держави узгоджуються положення
частини першої статті 21 Сімейного кодексу України, за змістом яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка; примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
До обов`язків дружини та чоловіка належить спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги; чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері; дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька; бути відповідальними один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній; спільно дбати про матеріальне забезпечення сім`ї (ст. 55 СК України). 
Водночас, в силу положень ст. 56 СК України дружина та чоловік має право на свободу та особисту недоторканість, зокрема, право припинити шлюбні відносини . При цьому примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом (частина четверта зазначеної норми).
В статті 104 СК України передбачено підстави припинення шлюбу, однією з яких є його розірвання (частина друга). 
Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, який згідно з частиною першою наведеної норми може бути пред`явлений одним із подружжя. 
В силу положень статті 112 СК України, якою унормовано підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя (частина перша). 
При цьому суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (частина друга статті 112 СК України). 
Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня
2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Судом не вживались заходи до примирення подружжя, та в ході судового розгляду встановлено, що на день звернення до суду сторони спільно не проживають, не ведуть спільного господарства, позивач примиритись з відповідачкою не бажає. 
Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд приходить до переконання, що шлюб, укладений між позивачем та відповідачкою, слід розірвати. 
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1211, 20 грн. а судом задоволено позовні вимоги позивача, з відповідачки в користь позивача слід стягнути судові витрати по справі в розмірі 1211, 20 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263 – 265, 280, 289, 354 ЦПК України, ст. ст.105, 112,113 Сімейного кодексу України, суд 
УХВАЛИВ :
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити. 
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 09 січня 2019 року Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис за № 02, розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 . 
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 . 
Повний текст рішення складено 27.04.2026.

Головуюча О.В.Ротмістренко