Справа № 405/1666/26
провадження № 3/405/309/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2026 	м. Кропивницький	

Подільський районний суд міста Кропивницького у складі: головуючого судді Майданнікова О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, інформація щодо сімейного стану та утриманців відсутня,
за ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
встановив:
згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 12.03.2026 серія ВАД №730780, ОСОБА_1 12.03.2026 о 13 год. 00 хв. в приміщенні магазину «Аврора», за адресою м. Кропивницький, вул. Кропивницького,83 скориставшись відсутністю продавця таємно привласнив і сховав у рукав куртки взятий з вітрини пристрій зарядний PowerBank S-Link 10000 mAn в кількості однієї одиниці, чим завдав магазину матеріальних збитків на загальну суму 599 грн., відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 51 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Щодо можливості розгляду справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.
За загальним правилом справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи (частина перша статті 277 КУпАП).
Згідно із частиною другою статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні – не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.
Статтею 268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.
ОСОБА_1 , який про день, час та місце розгляду справи, що призначався на 01.04.2026, 16.04.2026, 01.05.2026, 20.05.2026 повідомлявся належним чином, в порядку передбаченому ст. 277-2 КУпАП, за адресою місця проживання останнього, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення: АДРЕСА_1 та за місцем реєстрації АДРЕСА_2 - в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотання від ОСОБА_1 про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходили. Поштові повідомлення (судова повістка про явку до суду), які надсилалась ОСОБА_1 були повернуті до суду без вручення адресату, з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». При цьому, на 01.05.2026 був повідомлений належним чином, про що свідчить розписка для передання судової повістки через близького родича батька ОСОБА_2 , особа якої посвідчена паспортом громадянина України серія № НОМЕР_2 .
Відповідно до рапорту працівників поліції Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції від 10.04.2026 вх.№12069 під час виїзду останніми за адресою: АДРЕСА_1 , з метою вручення судової повістки ОСОБА_1 виявлено останнього не було, двері будинку за вказаною адресою відчинили батьки та повідомили, що його тижнями в дома немає, де він може бути не знають. Також, відповідно до рапорту працівника поліції Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції від 16.04.2026 за вх.№12821 під час виїзду останніми за адресою: АДРЕСА_2 , з метою вручення судової повістки ОСОБА_1 виявлено останнього не було, двері ніхто не відчинив. Разом з тим, судом вживались й інші заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про дату, місце та час розгляду справи втому числі шляхом публікації оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Подільського районного суду міста Кропивницького. Також відзначається, що на запит про встановлення місця реєстрації ОСОБА_1 судом отримано відповіді:
- з відділу реєстрації місця проживання особи Управління державної реєстрації Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради, про те, що відсутня інформація щодо місця реєстрації та проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
- з відділу обліку та моніторингу інформації з питань паспортизації, реєстрації та еміграції Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби, про те, що відсутня інформація щодо місця реєстрації та проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Крім цього, на офіційному сайті Подільського районного суду м. Кропивницького (https://ln.kr.court.gov.ua/sud1111/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справи, призначених до розгляду» з моменту призначення справи до розгляду до моменту розгляду справи були зазначені дата, час та місце її слухання
Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». 
Неявка до суду особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, присутність якої при розгляді справи є обов`язковою в свою чергу може стати формальною обставиною для уникнення особою правопорушника притягнення його до адміністративної відповідальності.
За наведених обставин суддя має вжити всіх заходів для вирішення справ у строки, визначені КУпАП.
Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд має провести розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).
Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.
Судам слід дотримуватись вимог статей 277, 277-2, 278 КУпАП під час розгляду справ про адміністративні правопорушення.
Статтею 277 КУпАП встановлено строки розгляду справи про адміністративні правопорушення і справа має бути розглянута навіть у разі порушення такого строку, а строки накладення адміністративного стягнення, передбачені статтею 38 КУпАП, не можуть бути продовжені. У зв`язку із цим підготовку до розгляду справи про адміністративне правопорушення необхідно починати у найкоротші терміни після надходження до судді протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.
Суди не повинні ігнорувати факти недотримання встановлених КУпАП вимог, що призвели до порушення строків накладення адміністративного стягнення.
У пункті 7 вказаної постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначено, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків. Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, безпідставне задоволення необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.
Враховуючи наведене, суд врахувати, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону, тому за таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як окремо так і в сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.
Відповідно до статті 51 КУпАП дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати тягне за собою адміністративну відповідальність за умови доведеності всіх елементів складу адміністративного правопорушення, зокрема факту протиправного заволодіння майном та вини особи у формі прямого умислу.
Аналіз диспозиції статті 51 КУпАП свідчить, що відповідальність настає за закінчене дрібне викрадення чужого майна, тобто коли особа не лише вилучила майно, а й отримала реальну можливість вільно ним користуватися або розпоряджатися.
Крадіжка як таємне викрадення чужого майна вважається закінченою з моменту, коли винна особа вилучила майно і отримала реальну можливість розпорядитися ним на власний розсуд. Разом із тим, судова практика, зокрема правова позиція Верховного Суду України, викладена в ухвалі від 24 жовтня 2013 року у справі №5-40кс13, виходить із того, що дії особи, яка перебувала у торговельному залі, помістила товар під одяг, але була затримана до моменту виходу з магазину або до набуття реальної можливості розпорядження майном, не утворюють закінченого викрадення, а можуть розцінюватися як замах.
Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить інституту стадій правопорушення (готування, замаху), що зумовлено специфікою адміністративної відповідальності. Водночас відсутність такого інституту не звільняє орган, який склав протокол, від обов`язку доведення саме закінченого складу правопорушення, передбаченого статтею 51 КУпАП.
Крім того, судом зазначається, що на підтвердження наявності вини ОСОБА_1 до протоколу про адміністративне правопорушення долучено довідку про ціни на товар. 
Разом з тим, суд зауважує, що довідка про ціни на товар не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.
В той же час, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки у вказаному у протоколі місці вчинене саме ОСОБА_1 . Зокрема, в порядку ст.251 КУпАП суду не надано в якості доказів, відеозапис з камер внутрішнього спостереження магазину, фотознімків, протокол впізнання ОСОБА_1 працівниками магазину, пояснення останніх.
Крім того, наданий стороною обвинувачення відеозапис із нагрудної камери працівника поліції суд не бере до уваги як належний та достатній доказ на підтвердження факту вчинення особою адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 51 КУпАП.
Так, зі змісту дослідженого відеозапису вбачається, що його фіксація розпочинається вже після події, яка ставиться у провину особі, а саме з моменту встановлення поліцейськими особи, яка, за їх твердженням, нібито вчинила дрібне викрадення чужого майна. Безпосередньо обставини події, сам факт можливого викрадення, спосіб його вчинення, дії особи, обставини виявлення правопорушення, а також інші фактичні дані, які могли б свідчити про наявність чи відсутність події адміністративного правопорушення, на відеозаписі відсутні.
Надалі на відеозаписі зафіксовано лише процес початку складання працівниками поліції адміністративного протоколу, після чого відеофіксація переривається. Таким чином, наданий запис фактично відображає лише процесуальні дії працівників поліції після події, а не самі обставини можливого адміністративного правопорушення.
За таких обставин зазначений відеозапис не містить фактичних даних, які б безпосередньо підтверджували подію та обставини вчинення дрібного викрадення, а тому не може бути визнаний належним доказом у розумінні ст. 251 КУпАП та покладений судом в основу висновку про винуватість особи.
Таким чином, всупереч вимог ст.251 КУпАП, посадовою особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення, не надано переконливих належних та достовірних доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП.
Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 51 КУпАП, в зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд
постановив:
закрити провадження в справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративних правопорушень, а саме: за ч.1 ст. 51 КУпАП (протокол серія ВАД №730780 від 12.03.2026) в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд міста Кропивницького протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови без змін, чи зміні постанови.

Суддя        Олексій  Іванович Майданніков