ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/5313/25 Суддя першої інстанції: Трофімова Л.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2026 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючий суддя Говорун О.В.
судді: Попова О.Г., Чуприна О.В.

Позивач - фізична-особа підприємець ОСОБА_1 .
Відповідач 1 - Головне управління ДПС України у Черкаській області.
Відповідач 2 - Головного управління ДПС України в Івано-Франківській області.

Особа, яка подала апеляційну скаргу - фізична-особа підприємець ОСОБА_1 .
Оскаржуване судове рішення - ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 17.06.2025. 

ВСТАНОВИЛА:

ФОП ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з позовом, в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 19.02.2025 №005751/0706;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС в Івано-Франківській області від 14.02.2025 №0073820707; 
Ухвалою суду першої інстанції від 19.05.2025 суд відкрито провадження у даній справі, зобов`язано позивача протягом двох днів з дати отримання ухвали надати до суду письмове обґрунтування позовних вимог до кожного із обраних відповідачів, а також на виконання п.4, 5, 9 ч.5 ст. 160 КАС України окреслити зміст і характер якого саме порушеного права допущено кожним із обраних відповідачів на час звернення до суду щодо кожного ППР із зазначенням форми та суми, сплати судового збору.
Ухвалою суду першої інстанції від 22.05.2025 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу п`ятиденний строк, з дня отримання зазначеної ухвали суду, для усунення недоліку поданої позовної заяви, шляхом подання до суду обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; доказу сплати судового збору або належні докази звільнення від сплати.
Зокрема, визнаючи розмір судового збору, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру, а отже розмір судового збору за подання до суду адміністративного позову становить 1937,92 грн (1211,2х2х0,8).
26.05.2025 позивачем було надіслано до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви надавши, зокрема платіжну інструкцію про сплату судового збору у сумі 968,96 грн.
Ухвалою суду першої інстанції від 11.06.2025 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви. Надано позивачеві для усунення недоліків позовної заяви додатково три дні з дати отримання копії ухвали. Вказано спосіб усунення недоліків шляхом надання доказів доплати судового збору у сумі 968,96 грн.
Виходячи з приписів п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України, 17.06.2026 судом першої інстанції постановлена ухвала про залишення позовної заяви без розгляду. 
Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції зазначив, що на виконання ухвали суду від 19.05.2025 позивачем надано до суду платіжну інструкцію про сплату судового збору лише у сумі 968,96 грн. Недоліки, які визначені судом першої інстанції в ухвалі про залишення позову без руху від 22.05.2025 та ухвалі про продовження строку на усунення недоліків від 11.06.2025, позивачем не були усунуті. 
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нове судове рішення, яким направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що постановляючи оскаржувану ухвалу судом першої інстанції було порушено норми процесуального права.
Зокрема, апелянт вказує, що до суду ним був поданий позов майнового характеру - про визнання протиправним та скасування двох податкових повідомлень-рішень на загальну суму 32271,5 грн. Виходячи з приписів Закону України «Про судовий збір», враховуючи, що позивачем заявлений позов майнового характеру, а ціна позову становить 32271,5 грн, розмір судового збору у справі становить 968,96 грн.
У межах встановленого судом строку від відповідача до суду був поданий відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого вважає, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а доводи апеляційної скарги безпідставними та такими, що не заслуговують на увагу.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права.
Відповідно до пунктів 13 - 15 частини 9 статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.
Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Так, як вбачається з матеріалів справи, згідно ухвали суду першої інстанції від 22.05.2025 про залишення позовної заяви без руху, позивач зокрема мав надати суду доказ сплати судового збору за дві вимоги майнового характеру у сумі 1937,92 грн (1211,20х2х0,8) на рахунки Черкаського окружного адміністративного суду або належні докази звільнення від сплати судового збору (а.с. 19).
26.05.2025 позивачем було надіслано до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви надавши, зокрема, платіжну інструкцію про сплату судового збору у сумі 968,96 грн.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VІ (зі змінами та доповненнями).
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору встановлюється в таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025, відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», становив 3028 грн.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що до суду першої інстанції було заявлено позов майнового характеру. Ціна позову становить 32271,50 грн.
Згідно з частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Позовна заява подана через підсистему «Електронний суд».
Отже, ставка судового збору за подачу позову становить 968,96 грн (3028 грн х 0,4 х 0,8).
Колегія суддів зазначає, що при подачі позову майнового характеру, в даному випадку щодо оскарження податкових повідомлень-рішень, судовий збір має визначатись виходячи з ціни позову, а не кількості заявлених позивачем вимог майнового характеру.
Сплата судового збору за кожну окрему вимогу передбачена Законом України «Про судовий збір» лише у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру (абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).
В той же час, як було зазначено вище, позивачем поданий до суду позов майнового характеру.
На підставі наведеного колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, які регулюють питання визначення розміру судового збору за подання позову до суду, та невірно визначив розмір судового збору, що підлягав сплаті позивачем при поданні адміністративного позову майнового характеру. 
Визначена судом першої інстанції сума судового збору у розмірі 1937,92 грн не відповідає вимогам підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з встановленого на 01.01.2025 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
26.05.2025 позивачем було надіслано до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви до якої була додана платіжна інструкція про сплату судового збору у сумі 968,96 грн. 
Отже, за подання до суду позову майнового характеру, позивач сплатив судовий збір у розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір».
Відтак, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що позивачем не були усунуті зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недоліки щодо надання доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі, та висновок про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги обґрунтованими, а висновки суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду безпідставними та необґрунтованими.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», §58, рішення від 10.02.2010).
Відповідно до статті 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, зокрема, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Виходячи з викладеного вище, враховуючи неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 17.06.2025 про залишення позовної заяви без розгляду підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 242, 308, 312, 320, 321, 322 КАС України, колегія суддів 

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 17.06.2025 про залишення позовної заяви без розгляду скасувати.
Направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до суду касаційної інстанції - Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.В. Говорун

Судді О.Г. Попова

О.В. Чуприна