П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 400/1992/26	
Перша інстанція: суддя Ярощук В.Г.,
повний текст судового рішення
складено 13.03.2026, м. Миколаїв
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача – Казанчук Г.П.,
суддів – Градовського Ю.М., Єщенка О.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одеса апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-НОВА ЛОГІСТИК" на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 березня 2026 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-НОВА ЛОГІСТИК" до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення від 22.04.2025 № 12772723/44836533, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

26 лютого 2026 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю “АГРО-НОВА ЛОГІСТИК” (далі позивач) до Головного управління ДПС у Миколаївській області та Державної податкової служби України про:
визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Миколаївській області від 22.04.2025 № 12772723/44836533;
зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну від 30.09.2024 № 3.
Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 березня 2026 року відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю “АГРО-НОВА ЛОГІСТИК” від 12.03.2026 про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до адміністративного суду. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю “АГРО-НОВА ЛОГІСТИК” до Головного управління ДПС у Миколаївській області, а також додані до неї матеріали повернуто.
Повертаючи позов суд першої інстанції виходив з того, що наведені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду підстави не є поважними.
Не погодившись із даним судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю (надалі – апелянт) подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 у справі № 400/1992/26. Визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними. Передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, суд 1-ої інстанції допустив грубе порушення норм процесуального права, оскільки не здійснив повноцінної оцінки обставин пропуску строку в їх сукупності та застосував надмірний формалізм, що призвело до безпідставного обмеження доступу до суду.
Рух справи в апеляційній інстанції:
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2026 року Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-НОВА ЛОГІСТИК" залишено без руху з підстав несплати судового збору та ненаправлення клпії апеляційної скарги та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Надано апелянту строк протягом 10 днів з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків. Роз`яснено, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до статті 169 КАС України, апеляційна скарга буде повернута скаржнику.
02 квітні 2026 року до канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла заява про усунення недоліків, до якої було додано докази сплати судового збору на суму 2662,40 грн.
06 квітні 2026 року до канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла заява про усунення недоліків, до якої було додано надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів іншим учасникам справи, чим було повністю усунуто недоліки апеляційної скарги.
Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2026 року відкрито апеляційне провадження і призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2026 року витребувано у Головного Управління ДПС в Миколаївській області інформацію:
- хто має зареєстрований КЕП для підпису від імені ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» для подачі звітності тощо;
- які види податкової звітності за період з квітня 2025 року по січень 2026 року були подані ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК»;
- чи подавались ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» декларації з податку на додану вартість за період з квітня 2025 року по січень 2026 року.
29 квітня 2026 року до канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшл клопотання Головного Управління ДПС в Миколаївській області про долучення до матеріалів справи пояснень та документів, у якому зазначено, що 23.06.2023 ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» набуто статусу суб`єкта електронного документообігу та надано до податкового органу інформацію про осіб, яких наділено правом підпису податкової звітності, а саме: ОСОБА_1 (ДРФО НОМЕР_1 ) як директор; ОСОБА_1 (ДРФО НОМЕР_1 ) як бухгалтеру, та заявлено про наявність печатки. 16.06.2026 сертифікати були припинені та надані нові. Копія службової записки № 284/14-29-12-01-08 від 28.04.2026 додається. Таким чином, ОСОБА_1 (ДРФО НОМЕР_1 ) має зареєстрований КЕП для підпису від імені ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» для подачі звітності тощо. Також, за даними ІКС «Податковий блок» ТОВ «Агро-Нова Логістик» було подано до податкового органу протягом періоду з квітня 2025 року по січень 2026 року: податкові розрахунки сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з додатками); заяви про об`єкти оподаткування та об`єкти, пов`язані з оподаткуванням; Фінансову звітність малого підприємства; податкові декларації з податку на прибуток (з додатками), а також, Податкові декларації з ПДВ (з додатками). Усі зазначені документи податкової звітності були подані за підписом керівника Радівілова Володимира Олександровича (ДРФО НОМЕР_1 ); при цьому КЕП головного бухгалтера відсутній. Податкові декларації з ПДВ (з додатками) ТОВ «АгроНова Логістик» з квітня 2025 року по січень 2026 року подавало, які були підписані керівником Радівіловим Володимиром Олександровичем (ДРФО НОМЕР_1 ), КЕП головного бухгалтера відсутній. 
Відповідно до вимог статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі – КАС України) суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
За правилами частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, суд апеляційної інстанції, -

УСТАНОВИВ:

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду, що 26 лютого 2026 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» (далі – позивач) до Головного управління ДПС у Миколаївській області та Державної податкової служби України про:
визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Миколаївській області від 22.04.2025 № 12772723/44836533;
зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну від 30.09.2024 № 3.
Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.03.2025 залишено позовну заяву без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позову шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в адміністративній справі № 400/1992/26.
12.03.2026 позивач подав до суду заяву про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду, яку умотивував тими самими підставами, що і в клопотанні про поновлення пропущеного строку, яке було ним заявлено у позовній заяві. Так, він зазначив, що директором позивача на підставі наказу від 26.01.2026 № 1 «Про проведення службового розслідування» було створено комісію для проведення службового розслідування для з`ясування обставин, за якими сталися виявлені порушення щодо факту неналежного ведення обліку і реєстрації вхідної кореспонденції, яка адресована підприємству через «Електронний кабінет платника податків» по факту неповідомлення бухгалтером ОСОБА_2 , за результатами якого головного бухгалтера притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення їй догани. Головний бухгалтер свою провину визнала та надала пояснення, згідно з якими її син при виконанні бойового завдання у березні 2025 року отримав важке поранення, а тому вона вимушена була провести зміну свого місця роботи з міста Миколаєва до села Аврамівка Донецької області. Там вона не мала можливості своєчасно отримувати та обробляти документи, що надходили до особистого кабінету позивача.
Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 березня 2026 року відмовлено у задоволенні заяви ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» від 12.03.2026 про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до адміністративного суду. Позовну заяву ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» до Головного управління ДПС у Миколаївській області, а також додані до неї матеріали – повернуто.
На вказану ухвалу судді ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» подано апеляційну скаргу. Апелянт просить скасувати ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 березня 2026 року та ухвалити постанову, якою скасувати ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 у справі № 400/1992/26; Визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними; Передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.
В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду судом першої інстанції не надано належної правової оцінки посиланням ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» на те, що порушення строку звернення до суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропуску такого строку, передбачених процесуальним законом, оскільки суд може визнати причини пропуску строку звернення до суду і в такому випадку справа розглядається та вирішується в порядку, встановленому КАС України. Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 у Україні введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. За умови оголошення частих повітряних тривог, ракетної небезпеки, атак БПЛА, людина вимушена покидати своє робоче місце та шукати безпечне місце (сховище) для себе та своїх рідних. Зазначає про допущення бухгалтером товариства грубих помилок в роботі з документами, які надходили в 2024-2025р.р. до особистого кабінету платника податків ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК». Також, на поточну роботу бухгалтера мало вплив важке поранення її сина. Вказує, що відповідні медичні документи надавалися товариством до суду першої інстанції разом із заявою про поновлення строку звернення до суду, однак були залишені судом поза увагою. Душевні переживання бухгалтера товариства за стан здоров`я її сина призведи до неуважного, недобросовісного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків без наміру та умислу завдати шкоди підприємству (під впливом тяжких життєвих обставин). Зазначені обставини у їх сукупності, за твердженнями апелянта, відповідають критерію об`єктивної неможливості своєчасного звернення до суду.
23 квітня 2026 року Головне управління ДПС у Миколаївській області подало письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить скаргу ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін. Відповідач зазначає, що відповідно до Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань правом на самопредставництво юридичної особи в суді відповідно до КАС України наділений директор, який протягом періоду з травня по листопад 2025 року об`єктивно мав можливість звернутися до суду особисто або через представника. Крім того, ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» не надало до суду доказів того, що головний бухгалтер має доступ до особистого кабінету платника податків і що лише вона була уповноважена працювати у вказаному кабінеті. Позивач не надав пояснення, чому відповідні повноваження не були покладені на іншу особу у зв`язку зі зміною місця роботи його головного бухгалтера і чому директор ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» сам не перевіряв зміст листування позивача з контролюючим органом. А відтак, відповідач стверджує, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що наведені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду підстави є не поважними.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 4 вказаної статті Кодексу якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Так, відповідно до п.56.1 ст.56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Абзацами першим - третім пункту 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.
Згідно п.58.19 ст.58 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
Відповідно до п.102.1 ст.102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації або уточнюючої декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань, в межах поданих уточнень, за такою податковою декларацією протягом 1095 днів (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу) з дня подання уточнюючого розрахунку (декларації).
Застосування норм пунктів 56.18, 56.19 статті 56, пункту 102.1 статті 102 ПК України в системному зв`язку дає підстави для висновку, що нормою пункту 56.18 встановлено спеціальний строк на оскарження платником податків податкових повідомлень-рішень та інших рішень про нарахування грошових зобов`язань.
Зміст правовідносин щодо реєстрації податкової накладної, у яких ризики порушення норм податкового законодавства несе не лише особа, яка зобов`язана забезпечити реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, не дозволяє поширити на них порядок і строки оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, визначені пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, а саме - оскарження у будь-який момент після отримання такого рішення в межах 1095 днів, що дає підстави вважати, що встановлена у пункті 56.18 статті 56 Податкового кодексу України можливість оскаржити «інше рішення контролюючого органу» у будь-який момент після отримання такого рішення не стосується рішень Комісії контролюючих органів щодо реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань до податкових накладних або відмови у їх реєстрації.
Отже, Податковий кодекс України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, а відтак, до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами статті 122 КАС України, а не ПК України.
Відтак, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних та вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:
а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;
б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.
Саме такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, викладено у постановах Верховного Суду від 14.08.2024р. по справі № 420/12488/24, від 01.05.2025р. по справі №520/21841/24.
Предметом спору у даній справі є оскарження ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Миколаївській області від 22.04.2025 № 12772723/44836533.
Як вбачається з матеріалів справи, згідно п.56.23 ст.56 ПК України ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» 05.05.2025 року було направлено до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, скаргу на рішення Комісії ГУ ДПС у Миколаївській області про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН. За результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято рішення від 12.05.2025 року №20316/44836533/2, яким було залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН без змін. 
Тобто, ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» використало процедуру апеляційного оскарження, що в розумінні норм КАС України, є досудовим порядком вирішення спору.
Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Велика Палата у постанові від 16.07.2025 року по справі №500/2276/24 виснувала, що в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень / дій / бездіяльності суб`єкта владних повноважень:
1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України);
2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина четверта статті 122 КАС України);
3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).
Таким чином, граничний строк оскарження рішення податкового органу від 22.04.2025 № 12772723/44836533 про відмову в реєстрації податкової накладної 30.09.2024 № 3 закінчився 12.08.2025 року. 
Позовну заяву подано товариством до суду першої інстанції 26.02.2026, тобто із значним пропуском строку звернення до суду. 
Як слідує зі змісту ст.123 КАС України подання до суду позовної заяви з пропуском строку звернення до суду не є безумовною підставою для застосування наслідків такого пропуску у вигляді повернення такої позовної заяви або залишення її без розгляду. Відповідний строк може бути поновлений ухвалою суду за наявності поважних, документально підтверджених причин його пропуску. При цьому, обов`язок доведення існування таких причин покладено на позивача, тобто особу, яка звертається на суду.
Факт пропуску строку є безспірним та не заперечується позивачем. Натомість, спірним у даній справі є наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.
Обґрунтовуючи наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» посилається на те, що головний бухгалтер позивача після отримання оскаржуваного рішення не повідомила про нього керівництво. Директором позивача на підставі наказу від 26.01.2026 № 1 «Про проведення службового розслідування» було створено комісію для проведення службового розслідування для з`ясування обставин, за якими сталися виявлені порушення щодо факту неналежного ведення обліку і реєстрації вхідної кореспонденції, яка адресована підприємству через «Електронний кабінет платника податків» по факту неповідомлення бухгалтером ОСОБА_2 , за результатами якого головного бухгалтера притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення їй догани. Головний бухгалтер свою провину визнала та надала пояснення, згідно з якими її син при виконанні бойового завдання у березні 2025 року отримав важке поранення, а тому вона вимушена була провести зміну свого місця роботи з міста Миколаєва до села Аврамівка Донецької області. Там вона не мала можливості своєчасно отримувати та обробляти документи, що надходили до особистого кабінету позивача.
Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом в обов`язковому порядку має бути поставлено на обговорення з особою, яка подала позов. Це реалізується або шляхом постановлення судом ухвали про надання позивачеві часу подати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, або безпосередньо у судовому засіданні. У будь-якому випадку позивач має бути обізнаний з фактом виникнення у суду питання дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність поважних причин для його поновлення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вказані обставини не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду, тобто такими, що об`єктивно не залежали від ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК».
Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.
В постанові від 16 травня 2024 року по справі №420/28753/23 Верховний Суд вказав, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 грудня 2022 року по справі №990/102/22 зазначила, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Перевіривши наведене ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд апеляційної інстанції знаходить його таким, що у повному обсязі ґрунтується на суб`єктивному ставленні позивача до наведених ним обставин. Водночас, зазначені доводи жодним чином не можуть сприйматись як об`єктивні перешкоди, які не залежали від волі позивача та дійсно унеможливили звернення до суду у більш стислі строки.
Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні та оголошення повітряних тривог не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.
Такий підхід відповідає усталеній і послідовній практиці Верховного Суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2022р. у справі №990/102/22, постанови Верховного Суду від 23.07.2024р. по справі №320/21139/23, від 30.07.2024р. по справі №420/6964/24).
Ні суду першої, а ні суду апеляційної інстанцій ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» не надало належних доказів на підтвердження своїх доводів: відсутні документи про дистанційну роботу головного бухгалтера, її повноваження щодо доступу до податкового кабінету та неможливість передати ці обов`язки іншій особі.
Як вбачаться з матеріалів справи протягом періоду з квітня 2025 року по січень 2026 року ТОВ «АгроНова Логістик» подавало податкові декларації з ПДВ (з додатками), які були підписані керівником Радівіловим Володимиром Олександровичем (ДРФО НОМЕР_1 ) що підтверджує можливість керівника позивача самостійно здійснювати перевірку змісту листування позивача з контролюючим органом.
До того ж, наказ про проведення службового розслідування було складено директором 26.01.2026. Тобто на цю дату директорові беззаперечно вже було відомо про факт пропуску строку. Однак, позовну заяву у справі № 400/1992/26 було подано лише 26.02.2026, що вказує на відсутність невідкладного звернення до суду з метою скорочення пропущеного строку та прояву сумлінного дотримання приписів процесуального закону.
До заяви від 12.03.2026 позивач додав копії довідок військової частини НОМЕР_2 від 11.11.2023 № 392/2411, від 07.05.2024 № 392/д/1004, виписки із медичної карти хворого від 14.05.2024 № 5323 і первинної медичної картки від 06.05.2024 № 16024/23.
Наведеними доказами підтверджується отримання ОСОБА_3 23.10.2023 і 06.05.2024 травм, але легких, а не тяжких, як стверджує позивач.
Згідно виписки з медичної карти хворого №5323 ОСОБА_3 виписано 14.05.2024р. з КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради до військової частини. Рекомендовано обмеження фізичного навантаження 7-10 днів.
Таким чином, надані докази не підтверджують наявність обставин, що ускладнювали або унеможливлювали своєчасне звернення до суду з цим позовом саме позивача.
Суд зауважує, позивачем не надано до суду жодних доказів, як саме повітряні тривоги та періодичні відключення електроенергії вплинули на роботу підприємства, зокрема з урахуванням того, що зазначені обставини є загальними як для суду, так і для всіх учасників судового процесу, проте у більшості випадків не заважають дотриманню процесуальних строків, визначених КАС України.
На думку колегії суддів, самі по собі такі посилання не доводять того, що товариство було позбавлене реальної можливості на подання адміністративного позову у цій справі у встановлені процесуальним законом строки.
До того ж, наказ про проведення службового розслідування було складено директором 26.01.2026. Тобто на цю дату директорові беззаперечно вже було відомо про факт пропуску строку. Однак, позовну заяву у справі № 400/1992/26 було подано лише 26.02.2026, що вказує на відсутність невідкладного звернення до суду з метою скорочення пропущеного строку та прояву сумлінного дотримання приписів процесуального закону.
Колегія суддів зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).
Не належне виконання посадових обов`язків головним бухгалтером підприємства, на думку колегії суддів, належать суто до суб`єктивних факторів, заснованих на питанні організації праці, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.
Підсумовуючи викладене у сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» подало позов з пропуском встановленого ст.122 КАС України строку звернення до суду та не зазначено поважних причин для його поновлення. Матеріали справи не містять доказів наявності обставин, які б не залежали від позивача та які б об`єктивно заважали йому реалізувати своє право на судовий захист шляхом звернення до суду у встановлений процесуальним законом строк з дотримання встановленої процедури.
Згідно частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Колегія суддів зазначає, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим лише у разі наявності достатніх на те поважних причин. При цьому норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з врахуванням обставин у справі.
Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 жовтня 2020 року у справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.
Поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом або заявою про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Відтак поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.
Наведені позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду не є поважним, оскільки протягом тривалого часу ТОВ продовжувало працювати у штатному режимі, подавало щомісячну звітність до податкового органу, а також те, що уся податкова звітність подається за електронним підписом саме керівника ТОВ, а не бухгалтера. 
Наведені апелянтом причини щодо неможливості своєчасного звернення до суду, колегія суддів оцінює, як несумісними із ситуаціями, коли особа знала або повинна була знати про порушення права, мала можливість своєчасно звернутися, але не зробила цього через недбалість, легковажність чи неорганізованість.
Позивач, як керівник ТОВ здійснює господарську діяльність на власний ризик, а тому організація роботи залежить особисто від керівника ТОВ. А відтак, здійснення контролю за трудовою дисципліною працвників ТОВ, віднесено до керівних фукнцій керівника, натомість недотримання трудової дисципліни працівниками ТОВ не може бути розценена як поважна підстава для поновлення строку звернення до суду. При цьому, колегія вдруге звертає увагу на тому, що усю податкову звітність було подано своєчасно і за особистим електронним підприсом керівника ТОВ.
Визначення поважності причин здійснюється шляхом оцінки конкретних обставин: тривалості пропущеного строку, наявності факторів, що реально перешкодили зверненню, їх причинного зв`язку з пропуском, а також поведінки особи протягом цього періоду - чи вчиняла вона дії, пов`язані з підготовкою до звернення до суду (пункт 8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 9901/405/19).
На підставі викладеного, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви ТОВ «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» з підстав пропуску ним строку звернення до суду.
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги позивача та скасування ухвали Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 березня 2026 року колегія суддів не вбачає.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.
Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-НОВА ЛОГІСТИК» залишити без задоволення, ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 березня 2026 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Головуюча суддя: Г.П. Казанчук

Суддя: Ю.М. Градовський

Суддя: О.В. Єщенко