?
УХВАЛА

30 квітня 2026 року 
м. Київ

cправа № 903/953/25 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Студенця В.І., 

розглянувши матеріали касаційної скарги Першого заступника Рівненської обласної прокуратури

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду
(головуючий суддя - Тимошенко О.М., судді: Крейбух О.Г., Коломис В.В.)
від 05.03.2026
у справі № 903/953/25
за позовом Заступника керівника Луцької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Луцької міської ради
до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Супернова"
про стягнення 2 069 030, 33 грн, 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Волинської області від 18.11.2025 у справі №903/953/25 позов задоволено; стягнуто з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Супернова" на користь Луцької міської ради грошові кошти в розмірі 2069030, 33 грн, з яких: 1758117, 41 грн безпідставно збережених грошових коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, 244230, 01 грн інфляційних втрат та 66682, 91 грн 3% річних.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 рішення Господарського суду Волинської області від 18.11.2025 у справі №903/953/25 скасовано, прийнято нове рішення, яким у позові відмовлено.

Не погоджуючись з постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 у справі №903/953/25, Перший заступник Рівненської обласної прокуратури подав касаційну скаргу на зазначене судове рішення.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Першого заступника Рівненської обласної прокуратури, судом встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Пунктом 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Згідно з підпунктами 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом спору у даній справі є майнова вимога про стягнення 2 069 030, 33 грн.

З огляду на наведене розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги, складає, 62 070, 91 грн, а саме: (2 069 030, 33 грн*1,5%)*200% де 1,5 - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, 200% - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Разом з тим до касаційної скарги у якості доказу сплати судового збору додано платіжну інструкцію №710 від 08.04.2026 про сплату 49 656, 72 грн, отже недоплачена сума судового збору складає 12 414, 19 грн.
У касаційній скарзі скаржник зазначає, що прокуратурою при поданні у 2025 році до суду позовної заяви сплачено 24 828, 36 грн судового збору (з урахуванням коефіцієнту 0,8), тому за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у сумі 49 656, 72 грн.

Водночас відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №916/228/22 особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України "Про судовий збір".

Отже коефіцієнт 0.8 може бути застосований при поданні до суду документів в електронній формі лише з використанням системи «Електронний суд».

Першим заступником Рівненської обласної прокуратури подано касаційну скаргу до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду засобами поштового зв`язку через АТ "Укрпошту", що підтверджується поштовим конвертом, в якому її надіслано на адресу суду, тобто не з використанням системи «Електронний суд», тому у даному випадку понижуючий коефіцієнт 0.8 не підлягає застосуванню.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, оскільки до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому законом розмірі, то така касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частин 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, від Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Супернова" надійшло заперечення проти відкриття касаційного провадження, в якому просить відмовити у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційну скаргу підписано неуповноваженою особою, та Верховний Суд вже зробив висновки щодо моменту виникнення зобов`язання зі сплати пайового внеску та застосування показників опосередкованої вартості будівництва житла для розрахунку зобов`язань замовників будівництва на підставі пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №132-ІХ, які застосовані судом апеляційної інстанції при постановленні рішення у справі №903/953/25, і скаржник не навів підстав для відступлення від вказаних висновків, тому касаційна скарга є безпідставною.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Приписами частини 6 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, зокрема, вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи.

Згідно з ч. 3 ст. 24 Закону України "Про прокуратуру" право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

З огляду на наведене Перший заступник Рівненської обласної прокуратури мав право на подання та підписання касаційної скарги у даній справі, тому суд касаційної інстанції дійшов висновку про залишення без задоволення в цій частині заперечення відповідача. 

Також суд зазначає, що заперечення в частині неналежного обґрунтування доводів касаційної скарги буде розглянуто після усунення недоліків касаційної скарги та вирішення питання щодо можливості відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Першого заступника Рівненської обласної прокуратури на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 у справі №903/953/25 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

2. Першому заступнику Рівненської обласної прокуратури усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- надати суду оригінал документа, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 12 414, 19 грн за подання касаційної скарги у даній справі.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику. 

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя-доповідач В. Студенець