КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 червня 2026 року м. Київ справа №640/31500/21
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Відділу освіти Покровської міської ради Донецької області до Антимонопольного комітету України, третя особа, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Відділу освіти Покровської міської ради Донецької області (далі також – Відділ, Замовник, позивач) із позовом до Антимонопольного комітету України (далі також – АМКУ, відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення постійно діючої адміністративної колегії АМКУ з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 22801-р/пк-пз від 06 жовтня 2021 року у закупівлі № UA-2021-07-28-001700-с (далі також – оскаржуване рішення).
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 листопада 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників. Крім того, вказаною ухвалою залучено у якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (далі також – ФОП ОСОБА_1 , третя особа).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про дотримання ним порядку проведення процедури закупівлі та, відповідно, безпідставність протилежних висновків відповідача.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.
07 серпня 2024 року вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 07 серпня 2024 року справа розподілена судді Горобцовій Я. В.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року справу №640/31500/21 прийнято до провадження та встановлено, що її розгляд буде відбуватись за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені в наданому суду відзиві.
Відповідачем подано заяву із запереченнями проти розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідно до частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України), за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При цьому, згідно з частиною 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:
1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;
2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (частина 6 статті 262 КАС України). 
Суд зазначає, що ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.
Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.
Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.
Враховуючи предмет і підстави позову, суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки спірні правовідносини та предмет доказування у даній справі не вимагають його проведення для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Крім того, АМКУ подано клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляєть самостійних вимог щодо предмета спору – фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 , якого визначено переможцем процедури закупівлі.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність правих підстав для задоволення вказаного вище клопотання відповідача.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
На веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель Відділом освіти Покровської міської ради Донецької області проводиться закупівля № UA-2021-07-28-001700-с на придбання: «Телевізійне й аудіовізуальне обладнання».
ФОП ОСОБА_1 через електронну систему закупівель до органу оскарження була подана скарга від 23 вересня 2021 № UА-2021-07-28-001700-с.b7 (далі також – Скарга) щодо порушення Позивачем порядку проведення процедури закупівлі за предметом «Телевізійне й аудіовізуальне обладнання», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-07-28-001700-с (далі також – Процедура закупівлі).
Скаржник повідомляв про порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов`язати Замовника скасувати рішення про визначення переможця Процедури закупівлі.
Рішенням Колегії від 27 вересня 2021 року № 21883 -р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду.
Відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель, свої пропозиції для участі у Процедурі закупівлі подали наступні учасники: ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 (далі також – ФОП ОСОБА_2 , Переможець).
В ході перевірки, відповідачем було встановлено, що у Замовника були наявні підстави для відхилення Пропозиції Переможця, визначені статтею 31 Закону.
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також – Закон) визначено принципи здійснення закупівель: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Згідно із частиною 1 статті 8 Закону, Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
За змістом частини 1 статті 18 Закону, Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України "Про Антимонопольний комітет України". Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України «Про Антимонопольний комітет України».
Відповідно до частини 2 статті 18 Закону, скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.
Суб`єкт оскарження подає скаргу в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису, що вважається таким відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається у повному обсязі інформація, передбачена частиною п`ятою цієї статті.
Якщо оскаржуються умови тендерної документації, разом із скаргою мають бути завантажені документальне підтвердження/докази.
Згідно із частиною 16 статті 18 Закону, орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, та інформації, одержаної за скаргою.
Відповідно до частин 18-22 статті 18 Закону, за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:
1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);
2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.
Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, в якому зазначаються:
1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;
2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;
3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;
4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.
Рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.
Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі закупівель автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель і надсилається суб`єкту оскарження та замовнику.
Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.
За приписами частин 1-2 статті 16 Закону, Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:
1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;
2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);
4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина 1 статті 22 Закону).
У відповідності до частин 2-3 статті 22 Закону, У тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Згідно із частиною 1 статті 26 Закону, Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.
За правилами частини 1 статті 31 Закону, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:
1) учасник процедури закупівлі:
не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;
не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;
визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;
2) тендерна пропозиція учасника:
не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;
викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;
є такою, строк дії якої закінчився;
3) переможець процедури закупівлі:
відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;
не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;
не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Суд уважає за необхідне зазначити, що за змістом цитованих вище правових норм саме замовник наділений повноваженнями щодо розроблення на основі вимог Закону тендерної документації, якою визначаються конкретні умови закупівлі та, зокрема, визначаються кваліфікаційні критерії відповідно до статті 16 згаданого Закону, а також спосіб їх підтвердження.
Іншими словами, інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим кваліфікаційним критеріям визначається безпосередньо замовником у тендерній документації, виходячи зі специфіки предмета закупівлі, керуючись принципами здійснення закупівель, закріпленими у статті 3 Закону, та з дотриманням вимог чинного законодавства.
Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію згідно з якою у випадку, якщо пропозиція учасника процедури закупівлі не відповідає умовам тендерної документації, то така пропозиція має бути відхилена замовником. Прийняття такої пропозиції замовником є порушенням частини першої статті 31 Закону.
Наведена правова позиція є усталеною і викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі №826/11824/17, від 31 березня, 29 квітня 2020 року у справах №826/14940/18, №826/7167/17, від 29 червня 2021 року у справі №640/17426/19 та інших.
На переконання суду умови, які закріплені в тендерній документації, відповідно до Закону мають обов`язковий характер та повинні бути дотримані як самим замовником, так і іншими учасниками процедури закупівлі. При цьому, будь-яке порушення умов тендерної документації є таким, що має наслідком відхилення тендерної пропозиції на підставі статті 30 Закону.
У справі, що розглядається, відповідач оскаржуваним рішенням зобов`язав позивача скасувати рішення про визначення ФОП ОСОБА_2 переможцем процедури закупівлі – «Телевізійне й аудіовізуальне обладнання», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-07-28-001700-с.
Так, згідно з абзацом четвертим на сторінці 27 розділу V Документації Замовником вимагалося:
«Відповідальність за достовірність наданої інформації в своїй пропозиції несе учасник, про що у складі документів тендерної пропозиції Учасником надається відповідний гарантійний лист».
Замовник зазначав, що твердження Скаржника про відсутність у складі документів Пропозиції Переможця гарантійного листа про достовірність наданої інформації не відповідає дійсності. В складі документів Переможця наявний відповідний лист (файл з назвою «Гарантійний лист про достовірність.pdf») по тексту якого було зазначено, що даний учасник гарантує та підтверджує, що вся інформація, яка була наявна та містилася в складі документів його тендерної пропозиції була достовірною та не містила підроблення документів, печаток, штампів та бланків. А також, в складі документів тендерної пропозиції Переможця було надано лист (файл з назвою «Лист - згода з умовами тендерної документації.рdf») по тексту якого Переможець гарантував та надавав свою згоду з умовами тендерної документації в цілому.
Відповідно до пункту 3 розділу V Документації відповідальність за достовірність наданої інформації в своїй пропозиції несе учасник, про що у складі документів тендерної пропозиції Учасником надається відповідний гарантійний лист
Так, у складі Пропозиції Переможця містяться:
- гарантійний лист (файл «Гарантійний лист про достовірність.pdf»), яким ФОП ОСОБА_2 «на виконання вимог тендерної документації та Закону України «Про публічні закупівлі» даним листом, гарантую та підтверджую, що вся інформація, яка наявна та міститься в складі документів моєї тендерної пропозиції є достовірною та не містить підроблення документів, печаток, штампів та бланків»;
- лист-згода (файл «Лист - згода з умовами тендерної документації.рdf»), яким ФОП ОСОБА_2 «на виконання вимог тендерної документації та Закону України «Про публічні закупівлі» даним листом, гарантую та надаю свою згоду з умовами тендерної документації та розуміння її змісту та понять. Тендерна документація складається її основного тексту, оформленого у вигляді таблиці, та окремих Додатків, перелік яких зазначений у змісті Тендерної документації. Посилання на пункт (підпункт) Тендерної документації означає посилання на відповідний пункт (підпункт) її основного тексту».
Відповідач в оскаржуваному рішенні зазначив, ФОП ОСОБА_2 надав у складі своєї тендерної пропозиції гарантійний лист, яким підтверджує лише те, що вся інформація, яка міститься у складі його тендерної пропозиції є достовірною, але відсутня інформація щодо того, що за достовірність такої інформації відповідальність несе учасник.
Суд погоджується із доводами АМКУ, що у складі Пропозиції Переможця відсутній гарантійний лист про те, що відповідальність за достовірність наданої інформації в своїй Пропозиції несе учасник.
Відповідно до пункту 1 розділу III Документації Пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в цій тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у цій тендерній документації, зокрема, інформації про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, а саме технічну специфікацію, що повинна складатись з документів, зазначених у частині 4 цієї документації.
Відповідно до пункту 6 розділу III Документації учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерних пропозицій інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим замовником (додаток 3).
Згідно із пкнутом 3 розділу V Документації учасник в складі документів своєї Пропозиції повинен надати порівняльну таблицю відповідності запропонованого товару технічним вимогам Замовника (обов`язково зазначається виробник, модель для можливості перевірки запропонованого обладнання технічним вимогам Замовника, у разі відсутності зазначених вимог, Замовник залишає право відхилити пропозицію).
Додаток 3 Документації містить технічну специфікацію.
Назва обладнання:
6) Кріплення для проектора.
У складі Пропозиції Переможця міститься:
- порівняльна таблиця (файли «Порівняльна таблиця.pdf», «Порівняльна таблиця (зміни).pdf'»), у якій ФОП ОСОБА_2 зазначав інформацію про вимоги Замовника, передбачені додатком 3 Документації, а також зазначено, зокрема: «Пропонується учасником:
Технічна специфікація:
Назва обладнання Виробник, модель
6) Кріплення для проектора».
Колегією було встановлено, що Скаржник не довів та документально не підтвердив, що вираз "Кріплення для проектора" не є позначенням саме моделі запропонованого Переможцем за позицію 6 додатку 3 Документації товару.
Позивач в адміністративному позові стверджує, що умовами тендерної документації не вимагалося надання жодних документів стосовно кріплення проектора, оскільки це витратний матеріал та варто зазначити, що кріплення для проектора є складовою частиною інтерактивного мультимедійного комплексу.
Відповідно до підпункту 4.3 пункту 4 розділу І тендерної документації номенклатура, комплектуючі, асортимент та вимоги зазначено у додатку 1 тендерної документації «ТЕХНІЧНА СПЕЦИФІКАЦІЯ».
Відповідно до пункту 3 розділу V тендерної документації учасник в складі документів своєї пропозиції повинен надати порівняльну таблицю відповідності запропонованого товару технічним вимогам Замовника (обов`язково зазначається виробник, модель для можливості перевірки запропонованого обладнання технічним вимогам Замовника, у разі відсутності зазначених вимог, Замовник залишає право відхилити пропозицію).
У додатку 3 міститься технічна специфікація, яка, зокрема, містить таблицю, що складається з наступних колонок: «№ з/п», «Назва обладнання», «Технічні властивості», «Кількість в комплекті».
Відповідно до цієї таблиці позивач самостійно виділив кріплення для проектора як окреме обладнання, адже воно входить до складу комплекту.
Враховуючи вище наведені умови тендерної документації, учасники повинні були зазначити, зокрема, виробника, у тому числі, і кріплення для проектора, з метою перевірки Замовником відповідності вказаного обладнання технічним вимогам, встановленими у тендерній документації.
Разом з тим, суд погоджується із висновком відповідача, що у наведеній вище порівняльній таблиці відсутня інформація про виробника кріплення для проектора, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Таким чином, позивачем не доведено, що оскаржуване ним рішення з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, складено з порушенням норм діючого законодавства, а отже підстави для задоволення позову відсутні.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки воно відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.
Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд
в и р і ш и в:
В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.