Справа № 560/14381/25
	
РІШЕННЯ
іменем України

04 травня 2026 року	м. Хмельницький	

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Печеного Є.В., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_1 (далі – позивач) з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі – відповідач 1, ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області (далі – відповідач 2, ГУНП в Хмельницькій області), у якому просить суд: визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо направлення 17.07.2025 звернення № E2934764 до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; зобов`язати уповноважену особу ІНФОРМАЦІЯ_2 направити до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області повідомлення про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення ОСОБА_1 як порушника законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію; зобов`язати Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області видалити з інформаційної бази даних Національної поліції та МВС, а саме з інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», інформацію у вигляді набору даних ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо порушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 25.08.2025 відкрито провадження у справі № 560/14381/25 та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно із позовною заявою, позивач позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити з огляду на таке. 
Позивач вважає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 без належних правових і фактичних підстав направив до органу Національної поліції звернення № E2934764 від 17.07.2025 щодо його доставлення як особи, яка нібито вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Зазначає, що таке звернення спричинило для нього негативні наслідки, оскільки у підсистемі «Облік звернень» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» щодо нього сформовано активний запис як щодо особи, яку необхідно доставити до ТЦК та СП.
На думку позивача, підстав для такого звернення не було, оскільки він перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_2 , має військово-обліковий документ, проходив військово-лікарську комісію та зареєстрований за місцем проживання у місті Старокостянтинові.
Вказує, що відповідач-1 не довів наявності події адміністративного правопорушення, не надав доказів належного виклику позивача, вручення йому повістки, неявки без поважних причин чи інших обставин, які могли б бути підставою для звернення до органу поліції щодо його доставлення.
ГУНП в Хмельницькій області подало відзив, у якому позовні вимоги в частині, що стосується ГУНП, не визнало.
ГУНП зазначає, що відповідно до обліків інформаційної підсистеми «Облік звернень територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів Служби безпеки України або розвідувальних органів України про призовників, військовозобов`язаних, резервістів» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», інформація щодо ОСОБА_1 міститься в ІП «Облік звернень» зі статусом «активний» за зверненням ІНФОРМАЦІЯ_2 № E2934764 від 17.07.2025 у зв`язку з можливим вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 КУпАП.
Вказує, що наповнення ІП «Облік звернень» здійснюється засобами системи електронної взаємодії відповідних державних електронних інформаційних ресурсів «Трембіта» або центральної підсистеми ЄІС МВС у порядку, встановленому законодавством, а працівники ГУНП в Хмельницькій області такі відомості самостійно не вносили.
Посилається на наказ МВС України від 10.02.2025 № 80, яким затверджено Інструкцію з формування та ведення ІП «Облік звернень», та зазначає, що у ГУНП відсутня технічна можливість самостійно виключити відповідну інформацію з інформаційного ресурсу.
Відповідач 1 правом на подачу відзиву не скористався, а тому, суд, на підставі ч. 2 ст. 175 КАС України, вирішує спір за наявними матеріалами справи. 
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є військовозобов`язаним, що підтверджується наданим до матеріалів справи військово-обліковим документом. 
Зі змісту цього документа вбачається наявність відомостей про проходження ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_2 24.07.2024.
Із зворотної сторони військово-облікового документа вбачається, що у розділі щодо проходження військової служби зазначено: «у ЗСУ не служив»; також міститься штамп про взяття позивача на військовий облік військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дата відповідної відмітки - 18.07.2024.
Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади № 2025/011419548, сформованого 12.08.2025 о 18 год. 10 хв., ОСОБА_1 з 13.11.2015 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Суд встановив, що 17.07.2025 ІНФОРМАЦІЯ_2 було сформовано звернення № E2934764 щодо ОСОБА_1 до органу Національної поліції.
Безпосередня копія звернення № E2934764 від 17.07.2025 у матеріалах справи відсутня.
Водночас, факт його існування та відображення в інформаційній підсистемі поліції підтверджується письмовими доказами, наданими позивачем та відповідачем-2.
Так, з відповіді ГУНП в Хмельницькій області № 123750-2025 від 29.07.2025 на адвокатський запит вбачається, що інформація у формі набору даних щодо ОСОБА_1 міститься в ІП «Облік звернень», перебуває на обліку у відділі поліції № 1 м. Старокостянтинів Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зі статусом «активний» за зверненням ІНФОРМАЦІЯ_2 № E2934764 від 17.07.2025 у зв`язку з можливим вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 КУпАП.
У цій же відповіді ГУНП зазначило, що наповнення ІП «Облік звернень» здійснюється засобами системи електронної взаємодії відповідних державних електронних інформаційних ресурсів «Трембіта» або центральної підсистеми ЄІС МВС, а оскільки інформація була внесена шляхом електронної взаємодії інформаційних систем, надати копії документів неможливо.
Аналогічні відомості містяться у службовій відповіді Управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Хмельницькій області № 87289-2025 від 27.08.2025, у якій зазначено, що інформація щодо ОСОБА_1 міститься в ІП «Облік звернень» зі статусом «активний» за зверненням ІНФОРМАЦІЯ_2 № E2934764 від 17.07.2025, а працівниками ГУНП в Хмельницькій області така інформація до ІП «Облік звернень» не вноситься.
З огляду на наведене, суд встановив, що факт існування активного запису щодо позивача в ІП «Облік звернень» та його зв`язок зі зверненням ІНФОРМАЦІЯ_2 № E2934764 від 17.07.2025 підтверджені матеріалами справи та фактично не заперечуються ГУНП в Хмельницькій області.
Водночас, у матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували наявність станом на 17.07.2025 фактичних підстав для формування ІНФОРМАЦІЯ_2 звернення щодо доставлення позивача до ТЦК та СП.
Зокрема, суду не подано відповідачем 1 доказів того, що до 17.07.2025 позивача було належним чином викликано до ТЦК та СП, що він отримував повістку або інший обов`язковий до виконання виклик, що він не з`явився без поважних причин, що щодо нього було складено протокол про адміністративне правопорушення або інші матеріали, які б підтверджували наявність події чи ознак правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 КУпАП.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Також суд вказує на те, що адміністративний суд перевіряє рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень ретроспективно, тобто зважаючи на ті обставини, які існували у минулому на момент прийняття оспорюваного рішення, вчинення дій або бездіяльності.
Отже, суд, оцінюючи оспорювані рішення, дії або бездіяльність виходить лише з тих мотивів, якими керувався суб`єкт владних повноважень при прийнятті рішень, вчиненні дій або бездіяльності.
Такий підхід неодноразово відображений у практиці Верховного Суду при вирішенні публічно-правових спорів, зокрема, у постанові від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18.
За ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Так, Закон України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-XII (далі – Закон № 2232-XII у редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин) здійснює правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також визначає загальні засади проходження в Україні військової служби.
Відповідно до частини третьої статті 38 цього Закону, органи Національної поліції України у встановленому законом порядку зобов`язані за зверненнями територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України доставити до таких територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Національна поліція України або її територіальні підрозділи в межах компетенції за вимогою територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки подають у десятиденний строк відомості стосовно призовників про притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості.
За частиною першої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі – Закон № 580-VIII у редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин), виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.
Відповідно до статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КупАП у редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин), порушення військовозобов`язаними чи призовниками правил військового обліку, неявка їх на виклик до військового комісаріату без поважних причин або несвоєчасне подання в обліковий орган, де вони перебувають на військовому обліку, відомостей про зміну місця проживання, освіти, місця роботи, посади, а також порушення порядку проходження навчальних зборів (занять) у навчальних закладах Товариства сприяння обороні України та професійно-технічних навчальних закладах - тягнуть за собою накладення штрафу від п`яти до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті або частиною першою статті 211 цього Кодексу, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, - тягне за собою накладення штрафу від десяти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно із статті 210-1 КУпАП, порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію - тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, - тягне за собою накладення штрафу на громадян від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
За статтею 259 КУпАП, з метою складення протоколу про адміністративне правопорушення в разі неможливості скласти його на місці вчинення правопорушення, якщо складення протоколу є обов`язковим, порушника може бути доставлено в поліцію, в підрозділ Військової служби правопорядку у Збройних Силах України чи до органу Державної прикордонної служби України, штабу громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, чи громадського пункту з охорони громадського порядку поліцейським, посадовою особою Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, військовослужбовцем чи працівником Державної прикордонної служби України або членом громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, а при порушенні законодавства про державну таємницю - до органів Служби безпеки України її співробітником. Доставлення порушника з числа кадрових співробітників розвідувального органу України при виконанні ним своїх службових обов`язків здійснюється тільки у присутності офіційного представника цього органу. 
При вчиненні порушень правил користування засобами транспорту, правил щодо охорони порядку і безпеки руху, правил спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, правил пожежної безпеки, санітарних норм на транспорті порушника може бути доставлено уповноваженою на те особою в поліцію, якщо у нього немає документів, що посвідчують особу, і немає свідків, які б могли повідомити необхідні дані про нього. 
При вчиненні лісопорушень, порушень правил полювання, правил рибальства і охорони рибних запасів та інших порушень законодавства про охорону і використання тваринного світу, якщо особу порушника не може бути встановлено на місці порушення, працівники державної лісової охорони, а в лісах колективних сільськогосподарських підприємств - працівники лісової охорони зазначених підприємств, уповноважені на те посадові особи органів, які здійснюють державний нагляд за додержанням правил полювання, органів рибоохорони, посадові особи інших органів, які здійснюють державний контроль за охороною і використанням тваринного світу, працівники служб охорони територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також поліцейські можуть доставляти осіб, які вчинили ці правопорушення, у поліцію чи в приміщення виконавчого органу сільської, селищної ради. Доставлення порушника може провадитись також членами громадських формувань з охорони громадського порядку і державного кордону, громадськими інспекторами охорони природи, громадськими мисливськими інспекторами, громадськими інспекторами органів рибоохорони та громадськими лісовими інспекторами. 
У разі вчинення порушень вимог законодавства про охорону культурної спадщини, якщо особу порушника неможливо встановити на місці вчинення порушення, уповноважені посадові особи органів охорони культурної спадщини, адміністрацій історико-культурних заповідників та історико-культурних заповідних територій можуть доставляти осіб, які вчинили ці правопорушення, до поліції чи до приміщення виконавчого органу сільської, селищної, міської ради для встановлення особи порушника та складення протоколу про адміністративне правопорушення. 
У разі вчинення порушень земельного законодавства, якщо особу порушника неможливо встановити на місці вчинення порушення, державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель можуть доставляти осіб, які вчинили ці правопорушення, до поліції чи до приміщення виконавчого органу сільської, селищної, міської ради для встановлення особи порушника та складення протоколу про адміністративне правопорушення. 
При вчиненні правопорушень, зв`язаних з посяганням на охоронювані об`єкти, інше майно, порушника може бути доставлено працівниками воєнізованої охорони у службове приміщення воєнізованої охорони або в поліцію для припинення правопорушень, встановлення особи порушника і складення протоколу про правопорушення. 
При вчиненні правопорушень, пов`язаних із незаконним зберіганням спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, порушника може бути доставлено до органів Служби безпеки України її працівником для встановлення особи порушника і складення протоколу про правопорушення. 
Доставлення порушника має бути проведено в можливо короткий строк. 
Перебування доставленої особи у штабі громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону чи громадському пункті з охорони громадського порядку, приміщенні виконавчого органу сільської, селищної ради не може тривати більш як одну годину, якщо не встановлено інше. 
У разі вчинення військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів, а також працівниками Збройних Сил України під час виконання ними службових обов`язків правопорушень та в разі наявності обставин, зазначених у частині першій цієї статті, доставлення порушника уповноваженими на те посадовими особами здійснюється у підрозділи Військової служби правопорядку у Збройних Силах України. 
У разі порушення іноземцем або особою без громадянства правил перебування в Україні і транзитного проїзду через територію України, якщо особу порушника неможливо встановити на місці вчинення порушення, уповноважені посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, його територіальних органів і підрозділів можуть доставляти таких осіб у приміщення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, його територіальних органів і підрозділів, до поліції, до пунктів тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні, для встановлення особи порушника і з`ясування обставин правопорушення.
Суд вказує на те, що у системному зв`язку з частиною третьою статті 38 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» це означає, що звернення ТЦК та СП до органу Національної поліції щодо доставлення особи має ґрунтуватися не на припущенні, а на фактичних даних про наявність ознак адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 КУпАП, та необхідність застосування саме такого заходу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487 «Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» затверджено Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі – Порядок № 1487 у редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин), який визначає механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - військовий облік) центральними і місцевими органами виконавчої влади, іншими державними органами (далі - державні органи), органами місцевого самоврядування, органами військового управління (органами управління), військовими частинами (підрозділами) Збройних Сил та інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення, територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, підприємствами, установами та організаціями, закладами освіти, закладами охорони здоров`я незалежно від підпорядкування і форми власності (далі - підприємства, установи та організації), а також визначає особливості ведення військового обліку громадян України, які постійно або тимчасово перебувають за кордоном.
Отже, саме на ТЦК та СП як орган, що веде військовий облік і формує звернення до органу поліції, покладається обов`язок мати та зберігати документи, які підтверджують фактичні підстави такого звернення.
Наказом МВС України від 10.02.2025 № 80 «Про затвердження Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Облік звернень територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів Служби безпеки України або розвідувальних органів України про призовників, військовозобов`язаних, резервістів» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України»», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 21.03.2025 за № 455/43861, затверджено Інструкцію з формування та ведення інформаційної підсистеми «Облік звернень територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів Служби безпеки України або розвідувальних органів України про призовників, військовозобов`язаних, резервістів» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі – Інструкція у редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин). 
Згідно з пунктом 1 розділу І Інструкції, ця Інструкція визначає основні завдання, призначення та порядок ведення інформаційної підсистеми «Облік звернень територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів Служби безпеки України або розвідувальних органів України про призовників, військовозобов`язаних, резервістів» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі — ІП «Облік звернень»), а також умови її формування в головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві та їх територіальних (відокремлених) підрозділах поліції (далі — органи (підрозділи) поліції), порядок доступу до інформації.
Відповідно до пункту 3 розділу І Інструкції, основними завданням ІП «Облік звернень» є: автоматизація процесу обліку звернень територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки (далі — ТЦК та СП), органів Служби безпеки України (далі — органи СБУ) або розвідувальних органів України про доставлення осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі — КУпАП); забезпечення контролю за станом ведення обліку та виконання звернень ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України про доставлення осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП.
За пунктом 5 розділу І Інструкції, держателем і розпорядником ІП «Облік звернень» є держава в особі Національної поліції України.
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Інструкції, формування ІП «Облік звернень» здійснюється в електронній формі з використанням прикладного програмного інтерфейсу або в разі відсутності можливості електронного інформаційного обміну — у паперовій формі.
Відомості, викладені у зверненні ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України, що надійшло в паперовій формі, уносяться до ІП «Облік звернень» уповноваженою посадовою особою органу (підрозділу) поліції шляхом створення електронної картки та наповнення її інформацією про: звернення ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України, номер та дату звернення, орган (підрозділ) поліції, у якому його зареєстровано в єдиному обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі — ЄО) з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі — система «ІПНП»), номер та дату реєстрації звернення в ЄО, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), посаду та контактні дані уповноваженої посадової особи, дату повторного звернення з прикріпленням фотокопії звернення (за наявності); особу, яку необхідно доставити до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України (прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), дату та місце народження, унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (за наявності), реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), фотозображення особи (за наявності), додаткову інформацію (за наявності зазначається інформація про місце роботи, номер мобільного телефону); посадову особу органу (підрозділу) поліції, яка внесла відомості до ІП «Облік звернень» (формуються в автоматичному режимі з даних користувача); стан виконання звернень ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України (зазначаються відомості про підстави, які передбачені в пункті 5 цього розділу).
Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Інструкції, підставою для внесення відомостей до ІП «Облік звернень» є звернення ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України щодо доставлення осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП, до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України, у яких зазначаються відомості про: прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності); дату народження; адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування); унікальний вихідний реєстраційний номер звернення та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи; підставу доставлення (порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку; порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію); інші дані, передбачені статтею 7 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (за наявності).
За пунктом 5 розділу ІІ Інструкції, підставою для внесення відомостей про стан виконання звернень ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України про доставлення осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП, до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України є: доставлення призовників, військовозобов`язаних, резервістів до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України; наявність інформації про перебування призовників, військовозобов`язаних, резервістів в установах виконання покарань, слідчому ізоляторі, ізоляторах тимчасового тримання або місцях із спеціальним режимом тримання; смерть особи або оголошення особи померлою за рішенням суду, яку необхідно доставити до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України; повідомлення ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України про залишення звернення про доставлення особи до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України без виконання; проходження служби у складі Збройних Сил України, органів СБУ, розвідувальних органів України та інших утворених відповідно до законів України військових формуваннях.
Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції, результат виконання звернення ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України в електронній формі та надісланим у вигляді набору даних шляхом електронної інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів та єдиною інформаційною системою МВС (далі — ЄІС МВС), автоматично відображається в ІП «Облік звернень».
Користувачі ІП органу (підрозділу) поліції, які внесли відомості до ІП «Облік звернень», не пізніше трьох днів з дати надходження документів у паперовій формі про виконання відповідного звернення ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України вносять інформацію до ІП «Облік звернень» про доставлення осіб до ТЦК та СП, органів СБУ або розвідувальних органів України із зазначенням дати, підстави, з прикріпленням фотокопії документа (за наявності), що є підставою для внесення відомостей до ІП «Облік звернень».
Суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 26.11.2020 у справі № 200/2396/19-а, відповідно до якого адміністративний суд перевіряє рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень ретроспективно, тобто виходячи з тих обставин, які існували на момент прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.
Цей висновок має значення для цієї справи, оскільки суд перевіряє не те, чи могли виникнути підстави для звернення до поліції пізніше, а те, чи існували такі підстави саме станом на 17.07.2025, тобто на момент направлення ІНФОРМАЦІЯ_2 звернення № E2934764.
Так, щодо правомірності дій ІНФОРМАЦІЯ_2 у спірних правовідносинах, то суд зазначає про таке. 
Предметом судової перевірки у цій справі є конкретна дія суб`єкта владних повноважень - направлення ІНФОРМАЦІЯ_2 17.07.2025 звернення № E2934764 до органу Національної поліції щодо ОСОБА_1 .
При цьому, суд не вирішує питання про виконання позивачем військового обов`язку загалом, не встановлює його придатність чи непридатність до військової служби, а також не підміняє собою повноваження органів військового управління чи органів, уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення.
Предметом оцінки є те, чи довів відповідач 1 правомірність саме тієї дії, яка оскаржується позивачем, тобто чи існували станом на 17.07.2025 правові та фактичні підстави для направлення до поліції звернення щодо доставлення позивача як особи, щодо якої стверджувалося про можливе вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 КУпАП.
За змістом частини третьої статті 38 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та пункту 4 розділу ІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 10.02.2025 № 80, звернення ТЦК та СП до органу поліції щодо доставлення особи не є довільним інформаційним повідомленням. 
Таке звернення пов`язане з наявністю адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 КУпАП, або принаймні з наявністю фактичних даних, які давали ТЦК та СП підстави стверджувати про таке правопорушення.
Отже, для доведення правомірності оскаржуваних дій відповідач 1 мав подати суду докази, які підтверджували б: наявність обов`язку позивача вчинити певну дію у сфері військового обліку або мобілізаційної підготовки; належне повідомлення позивача про такий обов`язок; невиконання позивачем цього обов`язку; наявність фактичних даних про адміністративне правопорушення; необхідність звернення до органу поліції щодо доставлення позивача.
Однак такі докази відповідачем 1 до суду не подані.
Натомість матеріали справи підтверджують, що позивач мав військово-обліковий документ, проходив ВЛК у 2024 році, був узятий на військовий облік ІНФОРМАЦІЯ_2 та мав зареєстроване місце проживання у АДРЕСА_2 .
Зазначені обставини самі по собі не виключають можливості вчинення особою адміністративного правопорушення у сфері військового обліку або мобілізаційної підготовки, однак за відсутності доказів протилежного вони спростовують припущення про те, що сам факт перебування позивача в ІП «Облік звернень» може бути достатнім доказом правомірності звернення ТЦК та СП.
Суд наголошує, що активний запис в інформаційній системі поліції є наслідком звернення ТЦК та СП, але не є самостійним доказом правомірності первинної дії ТЦК та СП.
Іншими словами, інформаційний запис підтверджує, що звернення було сформоване і передане, однак не підтверджує, що таке звернення було обґрунтованим.
Відповідач 1, будучи суб`єктом владних повноважень, відповідно до частини другої статті 77 КАС України мав обов`язок довести правомірність своїх дій та подати всі наявні в нього документи і матеріали, які могли бути використані як докази у справі. 
Невиконання цього обов`язку не може покладатися на позивача та не може бути підставою для висновку про правомірність оскаржуваних дій.
Суд окремо зазначає, що неподання відповідачем 1 відзиву та доказів на підтвердження правомірності оскаржуваних дій саме по собі не є автоматичною підставою для задоволення позову. 
Однак у цій справі наявні докази підтверджують факт формування активного звернення щодо позивача, а відповідач 1, на якого покладено обов`язок доведення правомірності таких дій, не подав жодних матеріалів, які б підтверджували наявність передбачених законом підстав для направлення такого звернення. 
Тому суд оцінює таке неподання доказів у сукупності з іншими доказами, наявними у матеріалах справи.
За таких обставин суд доходить висновку, що ІНФОРМАЦІЯ_2 не довів правомірності направлення 17.07.2025 звернення № E2934764 до органу Національної поліції щодо ОСОБА_1 .
Отже, позовна вимога про визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_2 підлягає задоволенню.
Із приводу зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 направити повідомлення до ГУНП, то суд вказує на таке. 
Суд виходить з того, що саме по собі визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_2 не забезпечить повного та ефективного захисту прав позивача.
Причиною цього є те, що у підсистемі «Облік звернень» ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» продовжує міститися активний запис щодо позивача за зверненням № E2934764 від 17.07.2025.
Із матеріалів справи вбачається, що саме ІНФОРМАЦІЯ_2 був ініціатором звернення, на підставі якого у відповідній інформаційній підсистемі сформовано активний запис щодо позивача.
За змістом пункту 5 розділу ІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 10.02.2025 № 80, підставою для внесення відомостей про стан виконання звернення є, зокрема, повідомлення ТЦК та СП про залишення звернення про доставлення особи без виконання.
Отже, належним способом усунення наслідків протиправного звернення є покладення на орган, який ініціював це звернення, обов`язку направити до ГУНП в Хмельницькій області повідомлення про залишення звернення № E2934764 від 17.07.2025 без виконання у зв`язку з відсутністю доведених у цій справі підстав для адміністративного затримання та доставлення позивача.
Такий спосіб захисту відповідає заявленій позовній вимозі, не виходить за межі предмета спору та спрямований на усунення правових наслідків протиправної дії відповідача 1.
Тому ця позовна вимога підлягає задоволенню з уточненням формулювання способу виконання рішення.
Щодо вимоги до ГУНП про видалення інформації з ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» стосовно позивача, то суд виходить із такого. 
Позивач просить зобов`язати ГУНП в Хмельницькій області видалити з інформаційної бази даних Національної поліції та МВС, а саме: з ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України», інформацію у вигляді набору даних ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо порушення позивачем законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Суд встановив, що ГУНП в Хмельницькій області підтвердило наявність активного запису щодо позивача в ІП «Облік звернень».
Водночас, із матеріалів справи не вбачається, що саме ГУНП в Хмельницькій області було ініціатором відповідного запису або самостійно сформувало відомості щодо позивача як щодо особи, яка підлягає доставленню до 
ІНФОРМАЦІЯ_4 , наявні у справі докази свідчать, що активний запис пов`язаний саме зі зверненням ІНФОРМАЦІЯ_2 № E2934764 від 17.07.2025.
Суд також враховує, що за пунктом 5 розділу І Інструкції держателем і розпорядником ІП «Облік звернень» є держава в особі Національної поліції України. 
Тобто ГУНП як територіальний орган Національної поліції бере участь у функціонуванні відповідної інформаційної підсистеми, однак порядок формування, зміни та відображення стану звернення визначається спеціальною Інструкцією.
З аналізу положень пунктів 4, 5, 6 розділу ІІ Інструкції вбачається, що відомості до ІП «Облік звернень» вносяться на підставі звернення ТЦК та СП, а відомості про стан виконання такого звернення вносяться, зокрема, на підставі повідомлення ТЦК та СП про залишення звернення про доставлення особи без виконання.
Отже, у цій справі буквальне задоволення вимоги позивача про зобов`язання ГУНП безпосередньо видалити інформацію з інформаційної системи не є належним способом захисту, оскільки судом не встановлено, що ГУНП було ініціатором відповідного набору даних або що саме видалення запису є передбаченим Інструкцією способом відображення наслідків залишення звернення без виконання.
Тому належним способом відновлення права позивача у цій частині є не покладення на ГУНП прямого обов`язку видалити інформацію незалежно від дій ініціатора звернення, а зобов`язання відповідача 1 як суб`єкта, який ініціював звернення, направити до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області повідомлення про залишення без виконання звернення № E2934764 від 17.07.2025 щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з відсутністю доведених у цій справі підстав для його адміністративного затримання та доставлення як особи, щодо якої стверджувалося про можливе вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Після надходження такого повідомлення органи Національної поліції мають діяти відповідно до Інструкції № 80 та відобразити відповідний стан виконання звернення в ІП «Облік звернень».
Отже, у задоволенні позовної вимоги до ГУНП в Хмельницькій області про зобов`язання видалити інформацію з ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» стосовно позивача, слід відмовити.
Такий висновок не позбавляє позивача ефективного захисту, оскільки задоволення вимоги до ІНФОРМАЦІЯ_5 щодо направлення відповідного повідомлення до поліції є належним способом усунення первинної підстави існування спірної інформації.
Отже, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що ІНФОРМАЦІЯ_2 не довів правомірності направлення 17.07.2025 звернення № E2934764 до органу Національної поліції щодо ОСОБА_1 .
Наявність активного запису щодо позивача в ІП «Облік звернень» підтверджена матеріалами справи та є наслідком оскаржуваного звернення ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ефективним способом захисту прав позивача є: визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_2 ; зобов`язання цього органу направити до ГУНП в Хмельницькій області повідомлення про залишення без виконання звернення № E2934764 від 17.07.2025 у зв`язку з відсутністю доведених підстав для адміністративного затримання та доставлення позивача.
Водночас, підстав для зобов`язання ГУНП в Хмельницькій області видалити інформацію з ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» стосовно позивача, суд не встановив.
З огляду на викладене вище, позовні вимоги у цій справі підлягають задоволенню частково. 
Інші аргументи сторін не спростовують висновків суду за результатами розгляду справи, які зазначені вище. 
Щодо інших доводів сторін, суд також зазначає, що, відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
У рішенні ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії», заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін. 
Згідно із ч. 3 ст. 139 КАС України, на користь позивача належить стягнути судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1 614,93 грн за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо направлення 17.07.2025 звернення № E2934764 до органу Національної поліції щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як особи, щодо якої було сформовано звернення про доставлення у зв`язку з можливим вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 направити до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області повідомлення про залишення без виконання звернення № E2934764 від 17.07.2025 щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з відсутністю доведених у цій справі підстав для його адміністративного затримання та доставлення як особи, щодо якої стверджувалося про можливе вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1 614 (одна тисяча шістсот чотирнадцять) грн 93 коп за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:	ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) 	
Відповідач:	ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_4 , код ЄДРПОУ - НОМЕР_2 )  Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Зарічанська, 7,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29017 , код ЄДРПОУ - 40108824) 	

Головуючий суддя 		Є.В. Печений