ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2026 року
м. Київ
справа № 990/488/25
провадження № 11-101заі26

Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Кривенди О. В.,
суддів Банаська О. О., Білоконь О. В., Булейко О. Л., Гімона М. М., Губської О. А., Ємця А. А., Короля В. В., Кравченка С. І., Мазура М. В., Мартинюк Н. М., Пількова К. М., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Тітова М. Ю., Ткача І. В., Уркевича В. Ю.
розглянула в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 березня 2026 року (судді Єресько Л. О., Білак М. В., Загороднюк А. Г., Мельник-Томенко Ж. М., Радишевська О. Р.),
УСТАНОВИЛА
І. ФАБУЛА СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивача
1.  ОСОБА_1 у жовтні 2025 року звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення ВККС від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС поновити його участь у кваліфікаційному іспиті для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду з етапу тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного іспиту.
2.  ОСОБА_1 обґрунтовував пред`явлений позов тим, що отриманий результат тестування когнітивних здібностей (32,63 бала) не відображає його фактичного інтелектуального та професійного рівня, у зв`язку із чим він звернувся до Комісії з листом, у якому вказав, що не погоджується з результатом тестування когнітивних здібностей, та вимагав надати результати його тестування, а також надіслати запитання, поставлені під час тестування, та надані ним відповіді.
3. Підкреслив, що право учасника на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту випливає із принципів прозорості і відкритості добору на посаду судді, є непорушною та невід`ємною складовою забезпечення права на об`єктивне оцінювання та ефективне оскарження результатів іспиту. Однак, враховуючи посилання ВККС у відповіді на звернення позивача на відсутність можливості надати відомості щодо конкретних питань, поставлених під час тестування, та відповідей, наданих під час його проходження, позивач поставить під сумнів об`єктивність результатів такого тестування.
4. Рішенням ВККС від 29 січня 2025 року № 29/зп-25 визначено лише довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей, однак Комісія не затвердила повного переліку питань, що мають використовуватися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників іспиту, що свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402?VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) у частині обов`язку Комісії затвердити зміст тестувань. Наведене, на думку позивача, вказує на те, що Комісія фактично не затвердила змісту тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, у зв`язку із чим такі дії (бездіяльність) відповідача не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
5. Стверджує, що рішення Комісії про відмову в допуску до наступного етапу іспиту мало наслідком припинення участі позивача у зазначеному іспиті, що в широкому розумінні повинно трактуватися як рішення про відмову в допуску до професії судді, яке обмежує можливості щодо кар`єрного просування, що безпосередньо зачіпає професійну репутацію позивача як правника та є втручанням у право на повагу до приватного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини i основоположних свобод, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку. З огляду на це позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про його оскарження.
Обставини справи, установлені судом першої інстанції
6. Рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
7.  ОСОБА_1 виявив бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.
8. Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 Комісія призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначила таку послідовність етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Комісія встановила, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
ВККС визначила прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
ВККС встановила прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначила прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
9. Рішенням ВККС від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, у кількості - 4 489.
10.  ОСОБА_1 успішно склав тестування знань з історії української державності, загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду та був допущений до тестування когнітивних здібностей.
11. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
12. Рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року в межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1).
Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4).
13. У додатку 1 до рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, зокрема, зазначена така інформація: під порядковим номером 1093 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 10 вересня 2025 року, код учасника - K109DE5CA0A5D9A7, бал учасника - 32,63, результат етапу кваліфікаційного іспиту - не складено.
14. Позивач, не погодившись із діями Комісії, які полягають у недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, звернувся до Верховного Суду із цим позовом.
Стислий виклад змісту рішення суду першої інстанції
15. Рішенням від 03 березня 2026 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду відмовив у задоволенні позову  ОСОБА_1 .
16. Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що ВККС належним чином виконала обов`язок щодо затвердження форми та змісту тестування когнітивних здібностей, а також методики оцінювання цього тестування. Усі прийняті рішення з означеного питання завчасно були оприлюднені на офіційному сайті ВККС. Позивач, за однакових умов із іншими кандидатами, мав змогу ознайомитися з оприлюдненими рішеннями ВККС та, у разі незгоди з ними, їх оскаржити, однак доказів оскарження таких рішень у судовому порядку позивач не надав.
17. Замовлення Комісією розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей у ТОВ «ХГР Україна» за результатами відкритої процедури публічних закупівель не суперечить нормам пункту 2.4 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп?24), відповідно до якого до заходів з розробки програм етапів іспиту, таксономічних характеристик тестувань та завдань іспиту може бути залучено інших фахівців, яких бракує у ВККС та Національній школі суддів України.
18.  ОСОБА_1 за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей - набрав 32,63 бала, що є менше середнього допустимого бала тестування, визначеного рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, а саме: 55 відсотків максимально можливого бала (60), що становить 33 бали. Зазначений результат зафіксовано програмним забезпеченням автоматично після завершення тестування у звіті про результати тестування когнітивних здібностей позивача, що не порушує принципу об`єктивності процедури оцінювання. З огляду на наведене ВККС не мала підстав допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту.
19. Суд зазначив, що зауваження щодо організаційного забезпечення тестування когнітивних здібностей, зокрема до розробника тестових завдань та участі ВККС у цьому процесі, виникли у позивача після отримання незадовільного результату тестування, який, на його переконання, не відображає дійсного рівня його когнітивних здібностей. Натомість, незважаючи на висловлені сумніви у придатності тестових завдань, позивач, в кінцевому підсумку, просить заново пройти цей етап кваліфікаційного іспиту. Такий підхід, у сукупності з висловленими аргументами, дозволяє дійти висновку, що доводи про порушення з боку Комісії визначених правил тестування когнітивних здібностей фактично є незгодою позивача з кількістю балів, отриманих за наслідками тестування, однак зазначене не може бути підставою для скасування оскаржуваного рішення.
20. Умови третього етапу кваліфікаційного іспиту, зокрема в аспекті функціоналу програмного забезпечення та бібліотеки тестових завдань, стосувалися однаковою мірою всіх учасників конкурсу. Позивач не довів, а суд не виявив, що стосовно ОСОБА_1 . Комісія допустила порушення принципів рівності та недискримінації, ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б поставили під сумнів достовірність отриманого результату.
21. Кваліфікаційний іспит як складова процедури добору на посаду судді за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає встановлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Встановлення чіткої межі між кандидатами, які подолали прохідний бал, і тими, які його не досягли, є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури. Лише сам факт того, що окремі кандидати не долають прохідного бала, не може розцінюватися як порушення їхніх прав, прояв дискримінації чи обмеження доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
22. Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуване рішення ВККС є правомірним, а доводи позивача не спростовують їх законності.
ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
23.  ОСОБА_1 18 березня 2026 року через підсистему «Електронний суд» подав до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 березня 2026 року, у якій, стверджуючи, що це рішення не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо законності й обґрунтованості, повноти та об`єктивності аналізу фактичних обставин і зібраних у справі доказів, просить його скасувати й ухвалити нове, яким позов задовольнити у повному обсязі.
Узагальнені доводи апеляційної скарги позивача
24.  ОСОБА_1 обґрунтовував вимоги апеляційної скарги тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що відповідно до абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII на Комісію покладено обов`язок затвердження не лише форми та структури тестування, але й конкретного переліку питань, які використовуються під час тестування когнітивних здібностей учасників іспиту. Натомість рішенням ВККС від 29 січня 2025 року № 29/зп-25 було визначено лише довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей, однак повного переліку питань, що мали використовуватися безпосередньо під час тестування, Комісією затверджено не було. На переконання позивача, встановлене законом обмеження щодо оприлюднення переліку тестових завдань не звільняє Комісію від обов`язку його затвердження, оскільки йдеться не про публічний доступ до тестових завдань, а про їх належне формування та використання з метою забезпечення об`єктивності кваліфікаційного іспиту. Зазначене, на думку позивача, свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності й передбачуваності відповідної процедури.
25. Вважає результат, отриманий ним під час етапу тестування когнітивних здібностей, вищим, ніж той, що був зафіксований програмним забезпеченням у відповідному звіті. Водночас через закритість (конфіденційність) питань тестування позивач позбавлений будь-якої можливості оскаржити зазначені результати іспиту.
26. Зазначає, що суд першої інстанції не надав жодної оцінки його доводам щодо ненадання відповідачем можливості ознайомитися з інформацією про власні відповіді на запитання тесту. Між тим, відповідно до частини другої статті 70 Закону № 1402-VIII ВККС зобов`язана забезпечувати прозорість та відкритість добору на посаду судді, а пунктом 4.15 Положення № 185/зп-24 прямо визначено право учасника на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту, зошитом для виконання практичного завдання та всіма оцінками за результатами складання іспиту. На думку позивача, зазначене право є непорушною та невід`ємною складовою забезпечення права на об`єктивне оцінювання та ефективне оскарження результатів іспиту, а його ігнорування судом першої інстанції є самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення.
Узагальнені доводи позиції відповідача
27. ВККС, не погоджуючись із аргументами апеляційної скарги, 07 квітня 2026 року через підсистему «Електронний суд» подала до Великої Палати Верховного Суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 березня 2026 року - без змін.
28. Зазначає, що Комісія належним чином виконала обов`язок щодо затвердження форми та змісту тестування когнітивних здібностей, а також методики оцінювання його результатів. Зокрема, рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 було встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, визначено та оприлюднено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей і методику оцінювання його результатів. Усі прийняті рішення завчасно оприлюднено на офіційному сайті Комісії. Організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, методику оцінювання результатів іспиту визначено Положенням, затвердженим рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24, яке також було загальнодоступним. Позивач, за однакових умов з іншими кандидатами, мав змогу ознайомитися з оприлюдненими рішеннями Комісії та у разі незгоди з ними оскаржити їх у судовому порядку, однак доказів такого оскарження до початку проходження іспиту не надав, натомість добровільно прибув для складання відповідних етапів іспиту, фактично прийнявши встановлений порядок його проведення.
29. Комісія зауважує, що вона діяла в межах повноважень, наданих їй Законом № 1402-VIII. Закон не визначає конкретного прохідного бала для успішного проходження тестування когнітивних здібностей, натомість наділяє Комісію повноваженням встановити такий бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 Комісія встановила прохідний бал третього етапу з урахуванням двох критеріїв: відсотка від максимально можливого бала та співвідношення кількості кандидатів, які успішно складуть етап іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад. Зазначений підхід відповідає вимогам частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII та є об`єктивно обґрунтованим.
30. Наголошує на тому, що матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 набрав 32,63 бала, що є меншим за середній допустимий бал тестування - 33 бали (55 відсотків від максимально можливого бала 60). Зазначений результат зафіксовано програмним забезпеченням автоматично після завершення тестування, що не порушує принципу об`єктивності процедури оцінювання. Набрання учасником добору менше середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей означає, у розумінні частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, що кандидат не склав кваліфікаційного іспиту з вибраної спеціалізації суду, а отже, Комісія не мала підстав для допуску ОСОБА_1 до участі у четвертому етапі кваліфікаційного іспиту.
31. Погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що кваліфікаційний іспит за своєю правовою природою є конкурентною процедурою з чіткими, наперед визначеними та однаковими для всіх учасників критеріями оцінювання. Встановлення порогового показника є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури, а факт недосягнення окремим кандидатом прохідного бала не може розцінюватися як порушення його прав, прояв дискримінації чи обмеження доступу до посади судді, оскільки є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ В СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ
32. Ухвалою від 26 березня 2026 року Велика Палата Верховного Суду відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , а ухвалою від 14 травня 2026 року - призначила справу до апеляційного розгляду на 18 червня 2026 року без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження).
ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
33. Велика Палата Верховного Суду перевірила у межах доводів апеляційної скарги правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, за наслідками чого зробила такі висновки.
Право, застосоване судом
34. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).
35. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIII.
36. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
37. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII визначено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, крім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
38. Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС України забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
39. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
40. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС України.
41. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС України.
42. ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
43. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС України.
44. Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
45. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
46. Відповідно до підпунктів 1.1-1.3 Положення № 185/зп-24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
47. Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
48. Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1-1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
49. Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 засобами проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
50. Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
51. Пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24 встановлено, що проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
52. Відповідно до пункту 2.5 Положення № 185/зп-24 програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
53. Водночас як особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, так і методика його оцінювання визначаються окремим рішенням Комісії (пункти 5.4, 8.4 Положення № 185/зп-24).
54. Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
55. За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду (підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей (підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) (підпункт 6.3.4.3).
56. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
57. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
58. Відповідно до підпунктів 6.8.2, 6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
59. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за наслідками проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити винятково ВККС України. Проведення добору включає в себе низку етапів, серед яких складення кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС України. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту.
60. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту, але як Закон № 1402-VIII, так і Положення № 185/зп-24 не передбачають обов`язку ВККС завчасно оприлюднювати його програму та перелік питань тестування на своєму офіційному вебсайті. Натомість ВККС зобов`язана окремим рішенням встановити особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей і методику його оцінювання.
61. За загальним правилом завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією, однак передбачена й можливість залучення інших фахівців до виконання цих заходів. За змістом запровадженого тестування когнітивних здібностей його метою є перевірка логічного і вербального мислення кандидата, а в умовах відведеного часу (30 хвилин на 40 запитань) - ще й швидкості мислення, уміння адаптуватися до запроваджених умов тестування тощо.
62. Законодавець не встановив ані обов`язку для ВККС розробляти нові питання тестів у межах кожного окремого добору / конкурсу на посаду судді, ані заборони використання вже наявних у ВККС завдань для проведення кваліфікаційного іспиту в межах інших доборів / конкурсів.
63. У цій справі позивач оскаржив рішення, яким ВККС, зокрема, затвердила результати тестування когнітивних здібностей та призначила четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, у межах добору, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, що мало наслідком припинення участі позивача у зазначеному доборі.
64. Позивач у своїх доводах акцентує увагу на порушеннях, які, на його думку, допустила Комісія безпосередньо під час вирішення питання допуску його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту.
Щодо заявлених позивачем порушень Комісії (відсутність затвердження і перевірки тестів, програмного забезпечення)
65. Суд першої інстанції встановив, що 12 червня 2024 року ВККС розглянула питання про затвердження базових вимог до надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів та базових вимог до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів, а також про здійснення відповідних закупівель.
66. У результаті Комісія ухвалила рішення від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, яким: затвердила базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 1); затвердила базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2); доручила Секретаріату Комісії забезпечити здійснення закупівель зазначених послуг відповідно до вимог чинного законодавства та цього рішення.
67. 23 серпня 2024 року Комісія в електронній системі публічних закупівель в Україні «Прозорро» оголосила закупівлю бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей.
68. За результатом відкритих торгів з проведеної публічної закупівлі 
UA-2024-08-23-008279-а переможцем визначено ТОВ «ХГР Україна», з яким 13 вересня 2024 року укладено договір № 70 про надання послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. Додатком до договору від 13 вересня 2024 року № 70 є базові вимоги до надання послуг із розробки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей на час кваліфікаційного іспиту, зміст яких відповідає тим, що їх затвердила ВККС рішенням від 12 червня 2024 року № 170/зп-24.
69. За результатами відкритих торгів з публічної закупівлі 
UA-2024-10-01-001853-a-b1 переможцем на впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту визначено ПрАТ «Фінпорт текнолоджіс Інк.», з яким укладено договір від 17 жовтня 2024 року № 81.
70. Відповідно до умов наведеного договору ПрАТ «Фінпорт текнолоджіс інк.» виконано послугу з впровадження у Комісії програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», зокрема надано ліцензію, яка надає Комісії право використовувати програмне забезпечення для виконання покладених на неї повноважень, у тому числі під час проведення тестування когнітивних здібностей у межах добору.
71. Згідно з підпунктом «б» пункту 2.2.2 ліцензії Комісії заборонено аналізувати код, здійснювати декомпіляцію та зворотний інжиніринг коду (внесення змін до коду програмного забезпечення), бази даних та інших компонентів програмного забезпечення.
72. З метою забезпечення конфіденційності бази тестових завдань тестування когнітивних здібностей у програмному забезпеченні немає функціональної можливості експорту (вивантаження) основ, дистракторів та ключів тестових запитань (завдань), у тому числі і згенерованих для окремих учасників кваліфікаційного іспиту.
73. Проте програмне забезпечення дозволяє, зокрема, сформувати в автоматичному режимі індивідуальний звіт учасника про результати тестування когнітивних здібностей, що містить відомості про блоки запитань, унікальні номери запитання у межах програмного забезпечення і дані про правильність або неправильність відповідей учасників на запитання (без змісту основ, дистракторів та ключів).
74. Отже, Комісія у межах підготовки завдань з перевірки когнітивних здібностей затвердила базові вимоги, відповідно до яких виконавець робіт (ТОВ «ХГР Україна») розробив бібліотеку тестових завдань. 
75. Комісія проводила перевірку якості програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», а також рівня надійності розробленої бібліотеки тестування. Іншої тестової бази (для тестування когнітивних здібностей), аніж та, яку ВККС замовила у ТОВ «ХГР Україна», відтак використала / застосувала під час кваліфікаційного іспиту у межах добору, наразі не існує.
76. Відповідний програмний продукт був прийнятий і впроваджений у роботу, що свідчить про перевірку його відповідності затвердженим базовим вимогам з боку ВККС. 
77. Подібні висновки зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25.
Щодо забезпечення прозорості і відкритості добору
78. Відповідно до рішення ВККС від 29 січня 2025 року № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» на сайті ВККС оприлюднено довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 до рішення від 29 січня 2025 року № 29/зп-25).
79. Крім цього, для підготовки кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, на офіційному вебсайті Комісії ще до призначення кваліфікаційного іспиту було оприлюднено типові запитання з тестування когнітивних здібностей.
80. Відповідно до визначених ВККС умов тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання їх результатів, отриманих за допомогою однієї і тієї самої тестової бази, що її підготувало (розробило) ТОВ «ХГР Україна», тестування проходили усі кандидати на посаду судді в межах добору (згідно із встановленим графіком).
81. Обставини / відомості щодо укладення договору між ВККС і ТОВ «ХГР Україна» були відомі учасникам добору до початку тестування когнітивних здібностей, що не стало перепоною для проведення цього тестування, як і участі в ньому усіх допущених учасників добору, серед яких був позивач. Зауваження щодо правомірності таких дій виникли в позивача після отримання недостатнього результату тестування когнітивних здібностей.
82. Велика Палата Верховного Суду підтримує доводи позивача, що ВККС відповідно до вимог Закону № 1402-VIII зобов`язана забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді. Однак поняття «прозорість та відкритість» потрібно тлумачити у взаємозв`язку з іншими нормами, що встановлюють порядок і умови проведення добору.
83. Тобто прозорість та відкритість добору на посаду судді означає, що як усі учасники добору, так і громадськість має однаковий обсяг інформації, достатній для розуміння умов проведення добору і методики оцінювання результатів іспиту, а також наслідків отриманих результатів. 
84. Обізнаність усіх учасників добору з питаннями і відповідями до проведення тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір, базових вимог і базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, забезпечує наведену вище вимогу. 
85. Однак, на відміну від інших тестувань, обов`язок ВККС щодо публікації переліку питань для перевірки когнітивних здібностей частиною четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII не передбачений.
86. Неможливість жодного з учасників добору після проведення тестування когнітивних здібностей ознайомитися з основами, дистракторами і ключами щодо питань, які були згенеровані індивідуально кожному під час тестування, не можна вважати такою, що порушує принципи рівності учасників добору, прозорості і відкритості проведення останнього.
87. Про наявність учасників добору, які мали відповідну можливість, ОСОБА_1 не зазначає, а суд наявності таких обставин не встановив.
88.  ОСОБА_1 на рівні з іншими учасниками добору був ознайомлений (щонайменше об`єктивно мав таку можливість) із затвердженими базовими вимогами, відповідно до яких ТОВ «ХГР Україна» здійснювала розробку бібліотеки тестових завдань для перевірки когнітивних здібностей, базовими прикладами питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, добровільно виявив бажання взяти участь у доборі та з`явився для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи при цьому і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови. 
89. Зауважень щодо порушення Комісією процедур добору, в тому числі й щодо базових вимог для розробки бібліотеки тестових завдань, які використовувались Комісією у тестуванні когнітивних здібностей, до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей, а саме до 19 вересня 2025 року, у позивача не було. 
90. Як правильно зазначив суд першої інстанції, це свідчить про незгоду позивача саме з результатом третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), що само собою не дає підстав для висновку про протиправність дій чи рішень Комісії у процедурі добору.
91. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання позивачем установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
92. Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивач як конкурсант мав передбачати, що його результати можуть бути як позитивними, так і негативними. Висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної процедури винятково через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, особливо в умовах, коли не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення добору.
93. Отже, Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що ВККС відносно ОСОБА_1 не допустила порушення принципів рівності та недискримінації чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б заперечили достовірність отриманого результату чи щонайменше поставили його під сумнів.
Оцінка інших доводів позивача, викладених в апеляційній скарзі та відповіді на відзив на апеляційну скаргу
94. Безпідставними є доводи позивача, пов`язані з порушенням Комісією права на доступ до інформації щодо згенерованих на тестуванні питань, наданих відповідей і переліку правильних відповідей. 
95. За змістом установлених у цій справі обставин, Комісія у відповідь на запит позивача направила йому засобами поштового зв`язку звіт про результати тестування за наслідками тестування когнітивних здібностей з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та дані про правильність або неправильність відповідей учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів). Та обставина, що Комісія не надала основи, дистрактори та ключі, обґрунтована тим, що ці дані є інформацією з обмеженим доступом, а доступ до неї обмежується відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя, адже розголошення таких відомостей може завдати істотної шкоди цим інтересам.
96. Отже, Комісія відповіла на звернення позивача, надавши при цьому звіт, можливість формування якого, як зазначено вище, передбачена програмним забезпеченням. Натомість експортування (вивантаження) питань тестування є до того ж технічно неможливим.
97. Суд першої інстанції слушно зазначив, що потреба у з`ясуванні додаткової інформації чи незгода з отриманою відповіддю не може слугувати підставою для скасування спірного рішення ВККС як передумови (приводу) для повторного проходження тестування когнітивних здібностей.
98. Отже, мета звернення позивача до суду із цим позовом не відповідає суті судового захисту порушених прав. Більш того, задоволення цього позову поставить інших учасників добору, в тому числі й учасників, участь яких припинена з аналогічних до цієї справи підстав, у нерівне становище порівняно з ОСОБА_1 , хоча саме на необхідності дотримання принципу рівності учасників добору наголошує сам позивач.
99. Окремо потрібно зазначити, що доводи позивача про заниження його оцінки зводяться до суб`єктивної незгоди з виставленими йому балами, яку він пояснює технічними несправностями програми, на підтвердження існування яких доказів не надав. Твердження позивача щодо заниження цих балів є відображенням його власного погляду на якість пройденого ним тестування когнітивних здібностей як результату його інтелектуальної діяльності.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
100. Велика Палата Верховного Суду вважає, що оскаржуване рішення ВККС є вмотивованим, ухвалене на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, а також відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеним статтею 2 КАС України, тому підстав для його скасування немає.
101. Суд першої інстанції надав належну оцінку обставинам справи, правильно застосував норми матеріального права, якими врегульовано процедуру кваліфікаційного іспиту, та дотримався норм процесуального права.
102. Згідно із частиною першою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
103. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
104. Згідно із частиною першою статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
105. Оскільки наведені в апеляційній скарзі позивача доводи не спростовують викладених у рішенні суду першої інстанції висновків, то апеляційну скаргу ОСОБА_1 потрібно залишити без задоволення.
Висновки щодо розподілу судових витрат
106.  Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
107. З огляду на те, що за результатами апеляційного перегляду апеляційну скаргу залишено без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, підстав для нового розподілу судових витрат немає.
Керуючись статтями 266, 308, 311, 315, 316, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 березня 2026 року у справі № 990/488/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. В. Кривенда

Судді: О. О. Банасько Н. М. Мартинюк

О. В. Білоконь К. М. Пільков

О. Л. Булейко С. О. Погрібний

М. М. Гімон Н. С. Стефанів

О. А. Губська Т. Г. Стрелець

А. А. Ємець О. В. Ступак

В. В. Король М. Ю. Тітов

С. І. Кравченко І. В. Ткач

М. В. Мазур В. Ю. Уркевич