П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/5167/26	

Перша інстанція: суддя Танцюра К.О.,
повний текст судового рішення
складено 01.05.2026, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Джабурія О.В.
суддів - Вербицької Н.В.
- Кравченка К.В
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 травня 2026 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення штрафу і припису, -

ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА
НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо проведення позапланової перевірки у період з 22.01.2026 року по 04.02.2026 року за адресою: АДРЕСА_1 ; скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про усунення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт; скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №007/26 від 10.02.2026 року та постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №008/26 від 10.02.2026 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за результатами проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивач у позовній заяві зазначала, що ОСОБА_1 є власником земельної ділянки за кадастровим номером 5110136900:38:018:0045 та садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 і на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ОД051250819155, виданого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 22 серпня 2025 року, ОСОБА_1 проводяться будівельні роботи за зазначеною адресою. Позивач вказала, що 12 лютого 2026 року ОСОБА_1 стало відомо про результати позапланової перевірки, проведеної Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за адресою: м.Одеса, вулиця Дубовий гай, 28. Позивач вказала, що не погоджується із діями відповідача щодо проведення позапланової перевірки у період з 22.01.2026 року по 04.02.2026 року за адресою: м.Одеса, вул. Дубовий гай, 2, приписами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року, а також із постановами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №007/26 від 10.02.2026 року і №008/26 від 10.02.2026 року. Так, позивач наголосила, що вона не була повідомлена ні про дату проведення перевірки, ні про результати проведеної перевірки. Поряд з цим, посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради оскаржувані приписи та постанови прийняті без врахування принципу рівності перед законом та урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення. З урахуванням викладеного, а також наголосивши, що відповідач здійснив позапланову перевірку всупереч дії мораторію на її проведення, позивач просить суд задовольнити позов у повному обсязі.
12.03.2026 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач вказав, що не погоджується із позовними вимогами позивача та просить суд відмовити у задоволенні позову. Відповідач вказав, що перевіркою на місці встановлено, що нове будівництво житлового будинку садибного типу на земельній ділянці загальною площею 420 кв.м з кадастровим номером: 51110136900:38:018:0045 за адресою: м. Одеса, вул. Дубовий гай, 28, здійснюється з порушеннями п.6.1.32,п.6.1.33 п.15.2.2, п.6.1.40, п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій» та з відхиленнями від схеми намірів забудови, чим порушено ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність». При цьому, матеріали перевірки направлені позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місцезнаходження об`єкту, а саме: АДРЕСА_1 , на адресу реєстрації позивача, вказаної у договорі купівлі-продажу від 27.06.2025 року №2181, АДРЕСА_2 , за місцем реєстрації, вказаним у повідомленні про початок виконання будівельних робіт №ОД 051250819155 від 22.08.2025 року м. Одеса, вул. Лінія 2, 6-а ст. Люстдорфської дороги, 3 (відправлення від 04.02.2026 року №6503000464361, від 04.02.2026 року №6503000464370, від 04.02.2026 року №6503000464388). В протоколах зазначено дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме 10.02.2026 року о 16:00 годині та 10.02.2026 року о 16:10 у приміщенні Управління. 10.02.2026 року уповноваженою посадовою особою Управління у відношенні ОСОБА_1 винесено постанову №007/26 по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 Кодекс України про адміністративні правопорушення, накладено штраф у розмірі 1700 гривень, та постанову №008/26 по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 Кодекс України про адміністративні правопорушення, накладено штраф у розмірі 1700 гривень. В строк, передбачений п.22 Порядку №553, а саме 11.02.2026 року вищезазначені постанови засобами поштового зв`язку були направлені позивачу та, як вбачається з матеріалів справи, вищезазначені матеріали перевірки та постанови були отримані позивачем 12.02.2026 року, що підтверджується проставленими підписами позивача на кожному з них. Щодо мораторію на проведення перевірки, відповідач зазначив, що законодавством передбачено обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю розглянути звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що Комісією Управління виконано, прийнято рішення, яке оформлене відповідним висновком Комісії №1072, а визначення Комісією в ході розгляду заяви достатності та обґрунтованості призначення позапланової перевірки щодо наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, є дискреційними повноваженнями комісії органу державного архітектурно-будівельного контролюю. Також відповідач наголосив, що Управлінням в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки вчинено дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Відповідач, посилаючись на норми діючого законодавства, те, що оскаржувані в межах даної справи приписи та постанови складені останніми обґрунтовано, на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що передбачений Конституцію та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, та без порушень законних прав позивача в процесі їх вчинення, просить суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.
19.03.2026 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якій представник вказала, що з наданих поштових квитанцій вбачається, що повідомлення про проведення перевірки надсилалось Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за адресою: вул. Лінія 2, 6-а ст. Люстдорфської дороги, 3. Однак, копією паспорту підтверджується, що реєстрація ОСОБА_1 за місцем проживання була проведена за адресою: АДРЕСА_3 . Також, у поштових квитанціях наявна адреса: АДРЕСА_4 . Однак, як вбачається з додатків до відзиву на позов, Управління мало інформацію щодо останнього місця реєстрації ОСОБА_1 , яка зазначена у договорі купівлі-продажу житлового будинку: АДРЕСА_2 . З вказаного вбачається, як вказала представник, що за обізнаності з реальною адресою реєстрації за місцем проживання, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради всі поштові повідомлення на ім`я ОСОБА_1 надсилалися за адресами, які до неї відношення не мають. Адреса об`єкту будівництва АДРЕСА_1 до уваги взагалі не може бути прийнята, оскільки являє собою будівельний майданчик, будь-які особи за вказаною адресою не проживають. Додатково вказані обставини підтверджуються і іншими матеріалами перевірки: - лист Управління ДАБК №01-10/152-3Г від 04.02.2026 року, з якого вбачається, що він направляється на адресу: АДРЕСА_4 - лист Управління ДАБК №01-10/114-3Г від 11.02.2026 року, з якого вбачається, що він направляється на адресу: АДРЕСА_5 , 6-а ст. Люстдорфської дороги, 3. 

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 01 травня 2026 року адміністративний позов ОСОБА_1 - задоволено.
Визнано протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо проведення позапланової перевірки у період з 22.01.2026 року по 04.02.2026 року за адресою: м.Одеса, вул.Дубовий гай, 2.
Скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про усунення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №007/26 від 10.02.2026 року та постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №008/26 від 10.02.2026 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за результатами проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнуто з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради(код ЄДРПОУ 40199728, м.Одеса, вул. Артура Савельєва 6) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 3993,60 грн. (три тисячі дев`ятсот дев`яносто три гривні шістдесят копійок).
На вказане рішення суду Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу. Апелянт просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.05.2026 року по справі №420/5167/26 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Управління про визнання протиправними та скасування припису від 04.02.2026 року, постанов про адміністративні правопорушення від 10.02.2026 року №007/26 та №008/26 
Апелянт вважає зазначене рішення безпідставним та необґрунтованим, винесеним з порушенням норм матеріального та процесуального права, судом першої інстанції не з`ясовано усі фактичні обставини справи та не застосовано практику Верховного Суду в подібних правовідносинах, тому дане рішення, на думку апелянта, підлягає скасуванню.
Відповідно до вимог ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. 
За правилами частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником земельної ділянки за кадастровим номером 5110136900:38:018:0045 та садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі Повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ОД051250819155, виданого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 22 серпня 2025 року, ОСОБА_1 проводяться будівельні роботи за зазначеною адресою.
У період з 22.01.2026 року по 04.02.2026 року Управлінням Державного архітектурно -будівельного контролю Одеської міської ради проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «реконструкція садового будинку під житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 », замовник - ОСОБА_1 , за результатом якої складено акт від 04.02.2026 року №000004.
У ході перевірки на місці встановлено, що нове будівництво житлового будинку садибного типу на земельній ділянці загальною площею 420 кв.м з кадастровим номером: 51110136900:38:018:0045 за адресою: м. Одеса, вул. Дубовий гай, 28, здійснюється з порушеннями п.6.1.32, п.6.1.33 п.15.2.2, п.6.1.40, п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій» та з відхиленнями від схеми намірів забудови, чим порушено ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність».
У зв`язку з встановленим перевіркою порушенням, 04.02.2026 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено припис, яким з 04.02.2026 року зупинено виконання будівельних робіт у термін до приведення об`єкту будівництва до схеми намірів забудови та дотриманням державних будівельних норм.
Також, 04.02.2026 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено ОСОБА_1 строк для усунення порушення, виявлених під час перевірки до 04.03.2026 року шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність схеми намірів забудови та з дотриманням вимог державних будівельних норм.
04.02.2026 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено відносно ОСОБА_1 :
- протокол про адміністративне правопорушення, щодо встановлено порушення п.6.1.32, п.6.1.33 п.15.2.2, п.6.1.40, п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій»;
- протокол про адміністративне правопорушення, щодо встановлено порушення ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність».
Поряд з цим, 10.02.2026 року, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відносно ОСОБА_1 прийнято наступні рішення:
- постанова №007/26 по справі про адміністративне правопорушення, якою за порушення ч.1 ст.96 КУпАП (порушення п.6.1.32,п. 6.1.33 п.15.2.2, п.6.1.40, п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій»), накладено штраф у розмірі 1700,00 грн;
- постанова №008/26 по справі про адміністративне правопорушення, якою за порушення ч.1 ст.96 КУпАП (порушення ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність»), накладено штраф у розмірі 1700,00 грн.
Не погоджуючись з прийнятими рішеннями контролюючого органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що перевірка проведена із порушенням її Порядку, що мало безпосередній вплив і об`єктивно могло вплинути на зміст прийнятих рішень, з огляду на фактичне неповідомлення замовника будівництва про проведення перевірки/ненадання витребуваних документів для її проведення, отже, на думку суду першої інстанції, похідні позовні вимоги позивача про скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про усунення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт; скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №007/26 від 10.02.2026 року та постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №008/26 від 10.02.2026 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за результатами проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та їх задоволення, виходячи з наступного. 

ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку законності і обґрунтованості рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне. 
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI.
Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно положень п.1 Положення «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» від 13 березня 2022 р. №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 «Про введення воєнного стану в Україні», крім позапланових заходів державного нагляду (контролю), які проводяться: за рішенням суду; за заявою суб`єкта господарювання, поданою до відповідного органу державного нагляду (контролю), про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; для перевірки виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
При цьому, згідно п.2 Положення №303 протягом періоду воєнного стану дозволено проведення: позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців відповідним органам державного нагляду (контролю) з підстав, визначених абзацами п`ятим та восьмим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за наявності загрози, що має негативний вплив на життя та здоров`я людини, навколишнє природне середовище, забезпечення безпеки держави, для виконання міжнародних зобов`язань України, а також з підстав, визначених абзацом дев`ятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та абзацом одинадцятим частини третьої статті 19 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», за рішеннями центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Органи державного нагляду (контролю) протягом 15 днів після проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) повідомляють про їх результати центральним органам виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах, які прийняли відповідне рішення.

ОБГРУНТУВАННЯ ДОВОДІВ СТОРІН

Як вірно встановлено судом першої інстанції, комісією Управління щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатом розгляду звернення фізичної особи ОСОБА_2 від 31.10.2025 року шляхом голосування прийнято рішення, що оформлено відповідним висновком комісії Управління від 07.11.2025 року №1072, що містить рекомендації щодо обґрунтованості позапланової перевірки та необхідності її проведення у зв`язку з наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини. 
Управлінням на адресу Міністерства розвитку громад та територій України, листом від 10.11.2025 року №01-10/152-ЗГ направлено Висновок комісії Управління для прийняття рішення щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення фізичної особи ОСОБА_2 від 31.10.2025 року про порушення вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Міністерство розвитку громад та територій України листом від 15.01.2026 року №1090/30/10-26 направило Управлінню наказ від 09.01.2026 року №30 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю».
Отже, з урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що призначення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 здійснено у відповідності до п.2 Порядку №303.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.
У відповідності до вимог п.12 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
ознайомлюватися з матеріалами перевірки у приміщенні органу державного архітектурно-будівельного контролю в присутності посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю;
подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки;
отримувати матеріали перевірки у спосіб, визначений пунктом 24 цього Порядку.
У відповідності до вимог п.14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;
виконувати вимоги, приписи органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
надавати пояснення, документи, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у строк, встановлений органом державного архітектурно-будівельного контролю, але не пізніше трьох робочих днів з дня отримання вимоги документів/відомостей посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно положень п.18-21 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол складається у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (у разі його присутності). Протокол підписується особою, яка його склала, та суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. У разі відмови суб`єкта містобудування від підписання протоколу в ньому робиться запис про таку відмову, який засвідчується підписом посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка склала протокол, та підписами свідків (за їх наявності). У разі відсутності суб`єкта містобудування під час складання протоколу у ньому робиться відповідна відмітка. Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів з дня його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відсутності суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженої особи, або відмови від отримання акта перевірки та/або припису вони надсилаються йому у спосіб, визначений пунктом 24 цього Порядку.
Так, згідно положень п.24 Порядку №553 акт перевірки, припис, протокол, постанова про накладення штрафу, вимога документів/відомостей та інші документи, складені під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, надсилаються суб`єкту містобудування через електронний кабінет або за допомогою засобів електронних комунікацій, та/або поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення, про що робиться запис у відповідному документі.
Акт про недопущення, повідомлення про проведення позапланової перевірки за клопотанням суб`єкта містобудування вручаються йому (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) під підпис.
Датою отримання документів, надісланих поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення, є дата їх отримання адресатом, зазначена оператором.
Датою отримання документів, надісланих за допомогою електронного кабінету, є день отримання органом державного архітектурно-будівельного контролю інформації з Електронної системи про доставку документів до електронного кабінету користувача Електронної системи.
Датою отримання документів, надісланих за допомогою засобів електронних комунікацій, є дата відправлення такого документа, зазначена в оператора електронних комунікацій.
У разі коли доставка документа відбулася у неробочий час робочого дня або у неробочий день, датою отримання електронного документа/ відомостей користувачем електронного кабінету вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою отримання електронного документа/відомостей користувачем електронного кабінету вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.
Адресою для листування суб`єкта містобудування (юридичної особи, фізичної особи - підприємця) є місцезнаходження суб`єкта містобудування, визначене в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Належним підтвердженням факту надіслання документів поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення є одержаний від оператора поштового зв`язку документ з інформацією про відправлення та розрахунковий документ за надані послуги.
Разом з цим, як зазначено позивачем та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 , не була повідомлена про позаплановий захід.
Так, як вбачається з паспорта громадянина України НОМЕР_2 , виданого Суворовським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області, місце реєстрації Зеленяк Ганни Миколаївни « АДРЕСА_3 » (а.с. 69).
Також, представником позивача, разом із відзивом надано до суду договір купівлі–продажу від 27.06.2025 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 щодо придбання спірного садового будинку та земельної ділянки, за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається з вказаного договору, місце реєстрації покупця, ОСОБА_1 – АДРЕСА_2 .
Колегія суддів зауважує, що жодних доказів, як направлення так і отримання позивачем, ОСОБА_1 листа відповідача від 19.01.2026 року №01-10/152-35 щодо повідомлення про проведення перевірки та надання документів, акту перевірки, а також листа відповідача від 04.02.2026 року №01-10/152-35 щодо запрошення на розгляд справ про правопорушення, з доданими приписами та протоколами і прийнятими постановами за результатами вказаних справ, відповідачем до суду першої та апеляційної інстанцій надано не було.
Натомість, як вбачається з вказаних листів від 19.01.2026 року №01-10/152-35, від 04.02.2026 року №01-10/152-35 та реєстрів поштових відправлень, поштова кореспонденція направлялась Управлінням за адресою здійснення будівництва, що не узгоджується Порядком №553, та наступними адресами: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_6 , що не відповідає місцю реєстрації адреси проживання позивача.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що посилання відповідача на те, що ним завчасно та за всіма відомими адресами направлено лист-вимогу замовнику будівництва ОСОБА_1 , не відповідає дійсності і спростовується матеріалами справи.
При цьому, колегія суддів зазначає, що порушення процедури прийняття адміністративного акта, в даному випадку тягне за собою протиправність його наслідків. 
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процедурне порушення, допущене суб`єктом владних повноважень при прийнятті рішення, може слугувати підставою для визнання такого рішення протиправним та його скасування лише тоді, коли це порушення мало безпосередній вплив або об`єктивно могло вплинути на зміст прийнятого рішення (постанови Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі №813/1790/18, від 22 травня 2020 року у справі №825/2328/16, від 16 березня 2023 року у справі №400/4409/21, від 24 квітня 2023 року у справі №560/2210/19, від 26 квітня 2023 року у справі №380/1418/22, від 22 червня 2023 року у справі №560/813/20).
Отже, як вбачається з матеріалів справи, позивачу не було відомо про проведення позапланового заходу, та відповідно позивач була позбавлена права бути присутньою під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; ознайомлюватися з матеріалами перевірки; подавати в письмовій формі документи, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Також колегія суддів враховує, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено листа від 19.01.2026 року №01-10/152-35, адресованого ОСОБА_4 про проведення перевірки в період з 22.01.2026 року до 04.02.2026 року та згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, зобов`язано надати: правоустановчі документи на садовий будинок та земельну ділянку; технічний паспорт інвентаризації нерухомого майна за вищевказаною адресою; дозвільні документи на проведення будівельних робіт; схему намірів забудови земельної ділянки. Також попереджено про необхідність забезпечити безперешкодний доступ посадової особи Управління до вказаного об`єкту.
Таким чином, внаслідок неповідомлення позивача про проведення перевірки, неотримання позивачем вказаної вимоги про надання документів на спірний об`єкт будівництва, внаслідок чого не було забезпечено перевіряючим доступ до вказаного об`єкту, ненадана відповідна витребувана документація, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що встановлені відповідачем порушення у ході перевірки п.6.1.32, п.6.1.33 п.15.2.2, п.6.1.40, п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій», ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», не можуть вважатись обґрунтованими та відповідно позовні вимоги позивача про визнання протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо проведення позапланової перевірки у період з 22.01.2026 року по 04.02.2026 року за адресою: м. Одеса, вул. Дубовий гай, 2, є такими, що підлягають задоволенню.
При цьому, як вбачається з акту перевірки від 04.02.2026 року, наданого до суду Управлінням, перевіряючим зроблено відмітку про те, що « ОСОБА_1 в останній день позаплапнової перевірки не з`явилась. Примірник цього акту надіслано АТ «Укрпошта» (а.с. 48). 
Однак, ні актом перевірки, ні матеріалами справи, не підтверджується присутність замовника будівництва ОСОБА_1 під час перевірки.
Також в апеляційній скарзі відповідач не спростував того факту, що ОСОБА_1 не була повідомлена про проведення позапланової перевірки, не приймала у ній участь. 
До апеляційної скарги відповідачем не надано жодного доказу на спростування даної обставини. 
Таким чином, відповідачем не спростовано висновки суду першої інстанції щодо порушення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради процедури проведення перевірки за адресою: м. Одеса, вул. Дубовий гай, 28

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують факти, що свідчать про недотримання Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553. 
Висновки суду першої інстанції кореспондуються з правовою позицією Верховного Суду у справах з релевантних правовідносин.
Так, Верховний Суд під час розгляду справи справа №210/3059/17 (2а/210/148/17) адміністративне провадження №К/9901/53842/18) у Постанові від 27 лютого 2019 року дійшов таких висновків: 
«…27. Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
28. Суд погоджується із доводами касаційної скарги щодо того, що акт, складений за відсутності Позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Відтак, Суд погоджується із доводами касаційної скарги, викладеними у п. 12-А цієї постанови.
29 . Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 року у справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017) та не вбачає підстав відступати від неї…»
За вказаних підстав, та з урахуванням позиції Верховного Суду, Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що протоколи, приписи, постанови, прийняті на підставі Акту №000004 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року, складеного за результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , є протиправними.
Таким чином, на підставі наведеного та з урахуванням того, що перевірка проведена із порушенням її Порядку, що мало безпосередній вплив і об`єктивно могло вплинути на зміст прийнятих рішень, з огляду на фактичне неповідомлення замовника будівництва про проведення перевірки/ненадання витребуваних документів для її проведення, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що похідні позовні вимоги позивача про скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про усунення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 04.02.2026 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт; скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №007/26 від 10.02.2026 року та постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №008/26 від 10.02.2026 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за результатами проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно з вимогами ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається. 

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до вимог ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308; 311; 315; 316; 321; 322; 325; 328 КАС України, суд апеляційної інстанції, – 
П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 травня 2026 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення з підстав, передбачених статтею 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		О.В. Джабурія	
Судді	  	Н.В. Вербицька   К.В. Кравченко