08.06.2026  Справа № 363/1671/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2026 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого - судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря Галай О.О., заявника ОСОБА_1 , представника заявника адвоката Коломійця І.О., заінтересованої особи ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород у порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області про встановлення факту прийняття спадщини,-

УСТАНОВИВ:
До Вишгородського районного суду Київської області від представника заявника адвоката Коломійця І.О. надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини. В обґрунтування поданої заяви вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 21 вересня 2018 року. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є її діти: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . Після відкриття спадщини ОСОБА_2 звернулася до Вишгородської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим 15 березня 2019 року була заведена спадкова справа №54/2019, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №55484379 від 15 березня 2019 року. У той же день до нотаріальної контори поштовим зв`язком «Укрпошта» надійшла заява від ОСОБА_4 про вступ у спадщину після смерті його матері ОСОБА_3 . Вказана заява була написана ним власноруч та зареєстрована у нотаріальній конторі, що підтверджується матеріалами спадкової справи №54/2019. Разом із тим, зазначена заява не містила нотаріального посвідчення справжності підпису спадкоємця. Однак ОСОБА_4 у подальшому до нотаріальної контори не з`явився та заяву, оформлену належним чином, не подав. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно. Спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_4 є його донька - ОСОБА_1 . Заявник звернулася до Вишгородської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав після смерті свого батька. Однак постановою державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори від 05 березня 2026 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що неможливо підтвердити факт прийняття спадщини ОСОБА_4 після смерті його матері. Фактичною підставою для відмови стало те, що заява про прийняття спадщини, направлена ОСОБА_4 поштою, не містила нотаріального посвідчення підпису, а сам він до нотаріуса не з`явився, тому змушена звернутися до суду за захистом свої прав у порядку окремого провадження.
Ухвалою судді Вишгородського районного суду Київської області від 19.03.2026 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі та витребувано у Вишгородської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії спадкових справ № 54/2019, заведеної після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та № 358/2021, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
30 березня 2026 року на виконання ухвали суду від завідувача Вишгородської державної нотаріальної контори Шила О. до суду надійшли витребувані спадкові справи до майна померлих ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою судді Вишгородського районного суду Київської області від 21.04.2026 року залучено до участі в цій цивільній справі Димерську селищну раду Вишгородського районного суду Київської області в якості заінтересованої особи.
Заявник та її представник у судовому засіданні заявлені вимоги підтримали з підстав наведених у заяві, просили заяву задовольнити. Додатково заявник пояснила, що після смерті її бабусі - ОСОБА_3 , у спадщину вступали її батько ОСОБА_4 та його сестра ОСОБА_2 . Батько бажав прийняти спадщину після смерті його матері, написав заяву про прийняття спадщини та направив її засобами поштового зв`язку нотаріусу. Особисто до нотаріуса він не звертався у зв`язку зі станом здоров`я. ЇЇ мати була свідком того, як батько власноруч писав зазначену заяву. У подальшому батько не встиг особисто прибути до нотаріуса та належним чином засвідчити написану власноруч заяву, оскільки помер.
Представник заінтересованої особи Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Від Димерського селищного голови Підкурганного В.В. до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представників Димерської селищної ради на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Заінтересована особа ОСОБА_2 у судовому засіданні заявлені підтримала вимоги заяви ОСОБА_1 та просила їх задовольнити. Також ОСОБА_2 за її згоди було допитано в якості свідка. Під час такого допиту остання пояснила, що після смерті матері, яка померла внаслідок інсульту, вони з братом домовилися, що спадковий будинок належатиме їм обом у рівних частках. Як вона так і брат виявили бажання прийняти спадщину після смерті матері. Для оформлення спадщини вона особисто звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Брат не мав можливості прибути особисто до нотаріуса, тому надіслав відповідну заяву поштовим зв`язком. У подальшому брат помер, не встигнувши належним чином посвідчити подану ним заяву. 
Крім того, у судовому засіданні була допитана свідок ОСОБА_3 , яка пояснила, що ОСОБА_3 була її свекрухою, а  ОСОБА_4 її колишнім чоловіком. Їхній шлюб було розірвано приблизно у 1984 році. Після розірвання шлюбу вони підтримували спілкування, він відвідував дітей та проживав разом зі своєю матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 , до дня її смерті. Свідок підтвердила той факт, що після смерті її свекрухи  ОСОБА_4 виявив бажання прийняти спадщину після її смерті. Він прийшов до неї, та вони, оскільки не були обізнані в тому, як треба подавати таку заяву та що в ній писати, знайшли приклад в мережі інтернет за допомогою мобільного телефону. Після чого у її квартирі ОСОБА_4 власноруч написав заяву про прийняття спадщини. Вона була безпосереднім свідком того, як він писав зазначену заяву та поклав у конверт. Текст заяви він складав самостійно, використовуючи зразок, який вони знайшли в мережі інтернет. Їй не було відомо про необхідність особистого звернення до нотаріуса для належного оформлення вказаної заяви. Також свідок зазначила, що її колишній чоловік хотів поїхати до нотаріуса, однак не зміг особисто прибути до останнього для належного посвідчення поданої ним заяви, оскільки мав проблеми зі здоров`ям.
Вислухавши заявника та її представника, заінтересовану особу та свідків, дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного. 
Статтею 15 ЦК передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Належність померлій вказаного майна підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 17.02.1981 року.
Зі свідоцтв про народження серій НОМЕР_3 та НОМЕР_4 вбачається, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 є дітьми  ОСОБА_3 та відповідно спадкоємцями її майна за законом першої черги.
20.06.1987 року ОСОБА_5 зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_7 » на «ОСОБА_8 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 .
Матеріалами спадкової справи № 54/2019 підтверджується, що 15 березня 2019 року ОСОБА_2 подала заяву про прийняття спадщини, на підставі її заяви державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Пушняк М.О. заведено спадкову до майна померлої ОСОБА_3 , а відтак ОСОБА_2 вважається такою, що прийняла спадщину за законом та повідомила, що крім неї спадкоємцем за законом є син спадкодавця ОСОБА_4 .
Крім того, матеріалами спадкової справи № 54/2019 підтверджується, що 15 березня 2019 року поштовим зв`язком «Укрпошта» до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області також надійшла заява від ОСОБА_4 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , зареєстрована за № 182, вхідний номер 167/02-14. Вказана заява була написана власноручно.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .
05 березня 2026 року державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області відмовив ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірне майно, оскільки станом на 05 березня 2026 року ОСОБА_4 до нотаріальної контори не з`явився та не надіслав заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою). Також стало відомо, що ОСОБА_4 омер 28 травня 2021 року, підтвердити справжність підпису на заяві не вбачається за можливе, а отже і неможливо визначити коло спадкоємців (частку у спадщині ОСОБА_2 ) по спадковій справі № 54/2019.
Заявник –  ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_6 . 
15.06.2019 року заявник зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_10 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_7 .
Матеріалами спадкової справи № 358/2021 підтверджується, що 29 жовтня 2021 року ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини, на підставі її заяви Вишгородською районною державною нотаріальною конторою Київської області заведено спадкову до майна померлого ОСОБА_4 , а відтак ОСОБА_1 вважається такою, що прийняла спадщину за законом. 
У той же день, ОСОБА_11 звернулася також до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області, у якій відмовилась від прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4 на користь заявника ОСОБА_1 
05 березня 2026 року державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки станом на 28 травня 2021 року ОСОБА_4 до нотаріальної контори не з`явився та не надіслав заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою). Крім того, у зв`язку зі смертю ОСОБА_4 , підтвердити справжність підпису на заяві не вбачається за можливе, отже і неможливо визначити коло спадкоємців (частку у спадщині ОСОБА_4 ) по спадковій справі № 54/2019.
Згідно з довідки № 578/03-18 від 18.02.2026 року Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , був зареєстрований з 22.09.1984 року по дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_2 . Станом на момент смерті був зареєстрований один. Заповіт від імені ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 Димерською селищною радою Вишгородського району Київської області не посвідчувався.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
У відповідності до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Як вбачається з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Згідно з п. 1 Постанови Пленуму Верховного суду України №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» наведений у ст. 273 ЦПК перелік фактів, які встановлюються судом, не є вичерпним. За наявності зазначених умов суд може встановлювати й інші факти, що мають юридичне значення, наприклад, факти визнання батьківства щодо дітей, які народилися до 1 жовтня 1968 року; батьківства; реєстрації батьківства; факти прийняття спадщини, встановлення місця відкриття спадщини та фактів володіння будівлею на праві приватної власності.
За змістом цього ж пункту, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, із якого вона оголошується померлою.
Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно ст. ст. 1216-1222 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи.
Згідно з ч. 1 та ч. 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до положень ч. 1 та ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Відповідно до п. 3.5. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 у разі надходження засобами поштового зв`язку заяви, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, або заяви, підписаної кваліфікованим електронним підписом або удосконаленим електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису спадкоємця, яка надійшла технічними засобами електронних комунікацій, нотаріус приймає таку заяву, заводить спадкову справу, а спадкоємцю повідомляє про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса.
Однак в матеріалах спадкової справи № 54/2019 до майна померлої ОСОБА_3 відсутні будь-які докази, що нотаріус після отримання заяви ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку повідомила останньому про необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса відповідно до п.3.5. глави 10 зазначеного Порядку.

Натомість, як було встановлено судом, та не оспорюється учасниками справи, ОСОБА_4 у межах строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, власноручно написав заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_3 та направив її до нотаріальної контори, тим самим виявивши бажання на прийняття такої спадщини.
Тож враховуючи фактичну поведінку ОСОБА_4 та наявність його волі на прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що в даному випадку наявні підстави вважати, що ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 шляхом подання заяви про прийняття спадщини до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області, однак не встиг оформити своїх спадкові права у зв`язку зі смертю. 
Заявник є спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та фактично прийняла спадщину, однак не може через нотаріальну контору оформити свої спадкові права, а тому наявні підстави для встановлення судом юридичного факту прийняття ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 спадщини своєї матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На підставі викладеного, а також враховуючи те, що в даному випадку заявниця позбавлена можливості встановити зазначений факт в позасудовому порядку, суд доходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту прийняття спадщини, що надасть їй можливість отримати свідоцтво про право на спадщину.
Повне судове рішення складено 19.06.2026 року, оскільки головуюча суддя перебувала в нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні з 16.06.2026 року по 19.06.2026 року включно.
Керуючись ст. 315-319 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області про встановлення факту прийняття спадщини - задовольнити.
Встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом подання заяви про прийняття спадщини до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області у встановлений законом строк.
Повне судове рішення складено 19 червня 2026 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заявник: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_8 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .
Заінтересована особа 1: 
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_9 , адреса проживання: АДРЕСА_4 .
Заінтересована особа 2:
Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області, ЄДРПОУ: 04359488, адреса: 07330, Київська обл., Вишгородський р-н, с-ще Димер, вул. Соборна, буд. 19.

Суддя Д.А.Свєтушкіна