УХВАЛА

01 травня 2026 року 
м. Київ
cправа № 904/3154/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Вронської Г. О., Губенко Н. М., 

розглянув касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Захаріна Сергія Володимировича
на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.08.2025 
(суддя Новікова Р. Г.) 
та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.02.2026
(головуючий - Чус О. В., судді: Дармін М. О., Мороз В. Ф.)

у справі за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу міста Хмельницький
до Фізичної особи-підприємця Захаріна Сергія Володимировича
про: - зобов`язання відповідача поставити позивачу паливну деревину у кількості 970,20м3 на умовах договору від 20.01.2025 № 29;
- стягнення штрафу у розмірі 233 800,00 грн, пені у розмірі 53 467,59 грн,
за зустрічним позовом Фізичної особи-підприємця Захаріна Сергія Володимировича
до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Хмельницький
про: - розірвання у судовому порядку договору від 20.01.2025 № 29 поставки деревини, укладеного між сторонами;
- визнання відсутніми правових підстав для застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених договором від 20.01.2025 № 29, у зв`язку з розірванням договору з підстав істотної зміни обставин,
ВСТАНОВИВ:
1. Квартирно-експлуатаційний відділ міста Хмельницький (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просив зобов`язати Фізичну особу-підприємця Захаріна Сергія Володимировича (далі - відповідач, скаржник) поставити позивачу паливну деревину у кількості 970,20м3 на умовах договору № 29 від 20.01.2025 та стягнути штраф у розмірі 233 800,00 грн і пеню у розмірі 53 467,59 грн.
2. Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань з поставки товару за договором № 29 від 20.01.2025 (поставки деревини).
3. В свою чергу, відповідач звернувся із зустрічним позовом до позивача про розірвання у судовому порядку договору від 20.01.2025 № 29 поставки деревини, укладеного між сторонами, та визнання відсутніми правових підстав для застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених договором від 20.01.2025 № 29, у зв`язку з розірванням договору з підстав істотної зміни обставин.
4. Зустрічні позовні вимоги мотивовані наявністю всіх підстав для розірвання договору від 20.01.2025 № 29, у зв`язку із істотною зміною обставин.
5. 14.08.2025 Господарський суд Дніпропетровської області ухвалив рішення, яке залишене без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 05.02.2026, яким первісний позов задовольнив частково; зменшив розмір штрафу на 50%; зобов`язав відповідача поставити позивачу паливну деревину у кількості 970,20м3 на умовах договору від 20.01.2025 № 29; стягнув з відповідача на користь позивача штраф у розмірі 116 900 грн, пеню у розмірі 53 467,59 грн, витрати зі сплати судового збору у розмірі 5 869,61 грн; відмовив у задоволенні зустрічних позовних вимог.
6. 15.03.2026 відповідач подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати й передати справу на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області. 
7. Верховний Суд ухвалою від 01.04.2026 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини другої, пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України, шляхом уточнення підстав касаційного оскарження судових рішень, подання уточненої касаційної скарги та доказів доплати судового збору.
8. Суд виходив з того, що у касаційній скарзі скаржник визначив, що підставами касаційного оскарження є випадки, передбачені пунктами 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК України і в обґрунтування зазначив, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували, зокрема, статті 16, 525, 526, 551, 614, 617, 629, 651, 652, 712 Цивільного кодексу України, статті 216, 218, 230, 233, 265 Господарського кодексу України, а також порушили вимоги статей 5, 236, 238 ГПК України щодо належного способу захисту, законності, обґрунтованості та повноти мотивування судового рішення. Водночас скаржник належним чином не навів обґрунтування підстав касаційного оскарження, визначених пунктами 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК України, а саме чітко не вказав щодо застосування якої саме норми права відсутній висновок Верховного Суду (із конкретизацією змісту правовідносин), як, на думку скаржника, відповідні норми повинні застосовуватися у спірних правовідносинах та яку єдину практику застосування правових норм необхідно сформувати Верховному Суду за результатом розгляду його касаційної скарги, а також скаржник не визначив пункт/пункти частини/частин статті 310 ГПК України, як підставу касаційного оскарження з огляду на допущені процесуальні порушення, що є наслідком для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд.
9. 13.04.2026 до Верховного Суду від скаржника надійшла заява про усунення недоліків, до якої додав уточнену редакцію касаційної скарги та платіжну інструкцію про доплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі. 
10. В уточненій редакції касаційної скарги підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає випадки, передбачені пунктами 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.
11. Обґрунтовуючи наявність випадку відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми статті 551 Цивільного кодексу України, і не врахували висновку, викладеного у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22, щодо зменшення розміру неустойки.
12. Крім того, в уточненій касаційній скарзі скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції, залишаючи без змін рішення місцевого господарського суду, застосував норми статті 16 Цивільного кодексу України, частини другої статті 5 ГПК України, а також статей 651, 652 Цивільного кодексу України без урахування правових висновків Верховного Суду щодо того, що обраний спосіб судового захисту має бути не лише формально передбаченим законом чи договором, а й ефективним, таким, що реально поновлює порушене право та не є декларативним; при вирішенні зустрічного позову суди формально застосували статтю 652 Цивільного кодексу України, не здійснивши повного аналізу всіх чотирьох умов істотної зміни обставин. 
Водночас скаржник не посилається на постанову/постанови Верховного Суду із зазначенням дати/дат її/їх прийняття та номер/номери справи/справ, у яких викладені висновки щодо застосування зазначених норм права. 
Таким чином, Суд вважає, що скаржник в цій частині касаційного оскарження не навів належного обґрунтування підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, а тому не усунув недоліки касаційної скарги, вказані в ухвалі Верховного Суду від 01.04.2026.
13. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження відповідно до пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України скаржник посилається на істотне порушення норм процесуального права, передбачене пунктом 1 частини третьої статті 310 ГПК України та зазначає, що суди не дослідили зібрані у справі докази і не встановили обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, зокрема, суди належним чином не встановили: чи має відповідач у власності, володінні або розпорядженні спірний товар; чи є реально виконуваним рішення про поставку 970,20 м3 паливної деревини; чи залежить виконання рішення від участі відповідача в нових конкурентних біржових процедурах; чи допускають встановлені фактичні обставини застосування саме такого способу захисту; чи наявні у сукупності всі умови для розірвання договору за статтею 652 Цивільного кодексу України. Також скаржник зазначає, що апеляційний господарський суд порушив норми статей 236, 238 та 282 ГПК України, оскільки не надав повної та мотивованої відповіді на істотні доводи зустрічного позову та апеляційної скарги, зокрема щодо реальної виконуваності способу захисту, щодо необхідності повного аналізу статті 652 Цивільного кодексу України, щодо співмірності сукупних наслідків для відповідача та щодо причин невиконання зобов`язання. 
14. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.
15. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржник частково усунув недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що частково відповідає вимогам статті 290 ГПК України, у зв`язку з чим відповідно до правил статті 294 цього Кодексу необхідно відкрити касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.
16. 17.03.2026 скаржник також подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.
17. Клопотання обґрунтоване тим, що 25.02.2026 Господарським судом Дніпропетровської області вже видано два накази у справі № 904/3154/25, а тому ризик примусового виконання є реальним і безпосереднім, а не припущенням; предметом виконання є не лише стягнення грошових сум, а й зобов`язання вчинити дії - поставити 970,20 м3 паливної деревини і це та частина рішення, виконання якої у примусовому порядку може спричинити для скаржника фактично незворотні наслідки; сукупність зазначених обставин у клопотанні свідчить про очевидну непропорційність покладених на скаржника обов`язків та фактичне накладення множинної відповідальності за одне й те саме порушення, що виходить за межі справедливого балансу інтересів сторін; крім того, подальше примусове виконання рішення до завершення касаційного перегляду призведе до ще більшого погіршення фінансового стану скаржника, що ускладнить або зробить неможливим відновлення його прав у разі скасування оскаржуваних судових рішень.
18. Суд касаційної інстанції розглянув заявлене клопотання та виходить з наступного.
19. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.
20. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.
21. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.
22. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.
23. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження. 
24. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.
25. Зупинення виконання (дії) рішення є винятковим заходом і має застосовуватися лише у випадках, коли це дійсно необхідно для запобігання негативним наслідкам, які не можна буде виправити в майбутньому, або буде неможливим поворот виконання судового рішення у разі його скасування. 
26. Зважаючи на те, що у клопотанні відсутні належні доводи та не додані відповідні докази, які б давали підстави для висновку про необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень, Верховний Суд відмовляє у задоволенні заявленого клопотання.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, 332, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Відкрити касаційне провадження у справі № 904/3154/25 за касаційною скаргою Фізичної особи-підприємця Захаріна Сергія Володимировича на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.08.2025 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.02.2026.
2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Захаріна Сергія Володимировича на 26 травня 2026 року об 11:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).
3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою. 
4. Установити Квартирно-експлуатаційному відділу міста Хмельницький строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів скаржнику з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 18 травня 2026 року.
5. Відмовити Фізичній особі-підприємцю Захаріну Сергію Володимировичу у задоволенні клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.08.2025 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 05.02.2026 у справі № 904/3154/25.
6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
7. Витребувати з Господарського суду Дніпропетровської області або Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи № 904/3154/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!
Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.
Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:
- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;
- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд. 
Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний суд".
Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":
- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва; 
- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;
- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна"; 
- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;
- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 
Касаційний господарський суд