Справа № 369/15720/25
Провадження № 2-а/369/108/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2026 року        м.Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючої судді Козак І.А.,
при секретарі Кавун Є.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить скасувати постанову від 19.08.2025 № 1 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн, а провадження у справі закрити.
В обгрунтування позовних вимог зазначає, що ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 була винесена постанова від 19.08.2025 № 1, копію якої він отримав 20.08.2025 року разом з копіями протоколу про адміністративне правопорушення від 15.08.2025
№ 4810 та повістки від 18.11.2024 № 1250748.
Вказує, що в повістці зазначено про його виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оновлення даних. А у постанові ІНФОРМАЦІЯ_2 від 19.08.2025 №1 вказується, що ОСОБА_1 не прибув вчасно до ТЦК та СП за викликом по повістці № 1250748, чим порушив законодавство про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а відтак вчинив адміністративне правопорушення передбачене статтею 210-1 Кодексу України Про адміністративні порушення» вчинене в особливий період, частина 3.
Із вказаною постановою ОСОБА_1 повністю не погоджується, вважає її незаконною і необґрунтованою, оскільки розгляд справи фактично відбувся без дотримання закону, а саме, не роз`яснено права позивача, зокрема: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, та взагалі позивач був позбавлений права на адвоката, оскільки про розгляд матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не був повідомлений. 
Окрім того посилається на те, що на момент винесення постанови про адміністративне правопорушення позивач мав відстрочку від мобілізації, а дані його були оновлені та внесені до системи «Оберіг» належно та вчасно. Відповідно всі дані про позивача були у повному розпорядженні відповідача - ТЦК та СП.
Отже, позивач вважає вище вказану постанову протиправною, з огляду на те, що порушень не вчиняв, а відповідачем було допущено ряд порушень, а саме: не було всебічно, повно і об`єктивно з`ясовано обставини справи; не з`ясовані обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення, а саме відсутність події і складу адміністративного правопорушення; не надано належних доказів щодо вчинення адміністративного правопорушення під час винесення постанови. Позивач вказує, що постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності підлягає скасуванню, оскільки вона не відповідає вимогам КУпАП. Крім того, останній має відстрочку від мобілізації так як являється інвалідом другої групи.
У зв`язку з чим позивач, просив скасувати постанову тимчасово виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 від 19.08.2025 № 1 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якою накладено адміністративне стягнення на ОСОБА_1 , а справу про адміністративне правопорушення закрити. Вирішити питання про розподіл судових витрат.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.08.2025 р. суд відкрив провадження у справі та постановив розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
При цьому, від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Васюка М.М. надійшла письмова заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, вимоги позову підтримують у повному обсязі.
У судове засідання представник відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_1 , не з`явився, останній належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи. Причини неявки суду не повідомив та у встановлений судом строк з дня одержання копії ухвали та копій документів не надав до суду відзив на позовну заяву, який би відповідав вимогам ст.162 КАС України.
Відповідно до ч.3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов наступного висновку.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 4810 від 15 серпня 2025 року, складеним відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП не прибув вчасно до ІНФОРМАЦІЯ_3 за викликом по повістці № 1250748, чим порушив законодавство про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а відтак вчинив адміністративне правопорушення передбачене статтею 210-1 Кодексу України про адміністративні порушення» вчинене в особливий період, частина 3.
Відповідно до копії постанови по справі про адміністративне правопорушення від 19.08.2025 № 1, позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн. Згідно з фабулою постанови: ОСОБА_1 не прибув вчасно до ТЦК та СП за викликом по повістці № 1250748, чим порушив законодавство про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а відтак вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України «Про адміністративні правопорушення».
Суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення та описова і мотивувальна частини оскаржуваної постанови містять кваліфікацію дій особи за ч. 3
ст. 210-1 КУпАП, тоді як у резолютивній частині постанови особу визнано винною за ч. 3 ст. 210 КУпАП.
Така суперечність у змісті постанови свідчить про відсутність послідовної та узгодженої позиції в частині правової кваліфікації діяння, що є істотним порушенням процедури притягнення до відповідальності, яка підлягає оцінці судом з точки зору дотримання вимог законності та права особи на захист.
Так, з матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження є постанова 19.08.2025 № 1 про притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення порядку уточнення даних військовозобов`язаного та неприбуття вчасно до ІНФОРМАЦІЯ_2 , що на думку органу, який виніс оскаржувану Постанову тягне за собою відповідальність передбачену ч 3 ст. 210-1 КУпАП.
Та обставина, що позивач перебуває на військовому обліку підтверджується військово-обліковим документом (номер в реєстрі оберіг № 230120236289111200194), в якому також зазначено дату проходження останньої ВЛК 11.04.2025 та відомості про інвалідність другої групи.
В матеріалах справи наявна Довідка військово-лікарської комісії № 2025-0816-0843-0639-0 від 18.06.2025, в якій зазначено, що ОСОБА_1 11.04.2025 року було проведено медичний огляд «ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_2 »
З даних фотокопії з мобільного застосунку Резерв + вбачається, що ОСОБА_1 оновив дані вчасно та має відстрочку до завершення мобілізації. 
У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України державні органи та їх посадові особи діють у спосіб, в межах повноважень та на підставах, передбачених Конституцією України та Законами України.
Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
Указом Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022 року №69/2022 оголошено загальну мобілізацію, яку провести протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом.
Воєнний стан та загальна мобілізація у встановленому законодавством України порядку неодноразово продовжувалися і станом на день розгляду даної справи в Україні був введений воєнний стан та загальна мобілізація.
З 18.03.2014 року в Україні діє особливий період, який розпочався з моменту оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 року №303/2014 «Про часткову мобілізацію» і триває дотепер.
Відповідно до ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).
Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Відповідно до ч. 1 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Частиною 2 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено адміністративну відповідальність за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.
Згідно із ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративна відповідальність настає за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період.
При цьому, положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.
Частинами першою – третьою ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
У постанові Верховного Суду від 04.09.2019 у справі № 285/1535/15-а міститься правовий висновок про те, що адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.
Відповідно до п. 34 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації на особливий період, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560 (далі – Порядок № 560, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних відносин), повістка про виклик резервіста або військовозобов`язаного до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ може бути надіслана зазначеними органами військового управління (органами) засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення з повідомленням про вручення на адресу його місця проживання після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, у тому числі адреси місця проживання.
У разі коли резервіст або військовозобов`язаний уточнив свої облікові дані після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, повістка може надсилатися на адресу місця проживання, зазначену резервістом або військовозобов`язаним під час уточнення облікових даних.
У разі неуточнення протягом 60 днів резервістом або військовозобов`язаним своєї адреси місця проживання повістка може надсилатися на його адресу зареєстрованого/задекларованого місця проживання.
Повістка про виклик резервіста або військовозобов`язаного до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ надсилається адресату протягом 48 годин після підпису повістки відповідним керівником. При цьому день явки за викликом резервіста або військовозобов`язаного з населеного пункту, що є адміністративним центром області, визначається протягом семи діб, а з інших населених пунктів – протягом десяти діб від дня надсилання повістки засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення.
Згідно з пп. 2 п. 41 Порядку № 560, належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ є: у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку: день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання в установленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила територіальному центру комплектування та соціальної підтримки іншої адреси місця проживання.
Таким чином, у разі направлення повістки засобами поштового зв`язку, то для належного її отримання потрібен ряд умов, а саме: - повістка має бути направлена рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення; - повістка має бути надіслана протягом 48 годин після підпису повістки відповідним керівником; - день явки за викликом резервіста або військовозобов`язаного має бути не раніше десятого дня від дня надсилання повістки засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення; - отримання поштового відправлення особою або відмова від отримання поштового відправлення, або відсутність особи за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання.
Пунктом 82 Правил надання послуг поштового зв`язку (далі – Правила) передбачено, що рекомендовані листи з позначкою «Повістка ТЦК» під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу). У разі відсутності адресата (одержувача) за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Повістка ТЦК».
Якщо протягом трьох робочих днів після інформування відділенням поштового зв`язку адресат (одержувач) не з`явився для одержання рекомендованого листа з позначкою «Повістка ТЦК», працівник об`єкта поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за зазначеною адресою», яка засвідчується його підписом з проставленням відбитка поштового пристрою, порядок використання якого встановлюється призначеним оператором поштового зв`язку, і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає такий лист до відправника.
Таким чином, для притягнення особи до адміністративної відповідальності, також має наявна обставина як: відомості про спробу вручити таку повістку особі, що матиме наслідком або вручення повістки без подальшої явки, або не вручення з причин відмови отримати повістку, або з причин відсутності адресата за такою адресою.
Доказів, того що відповідач направляв позивачу повістку про явку до ІНФОРМАЦІЯ_1 на 02.12.2024 о 09.00 год та позивач на виклик не з`явився, матеріали справи не містять.
При цьому із документів, які містяться в матеріалах справи судом не встановлено обставин, які вказували б на те, що у позивача були наявні будь-які порушення правил військового обліку. 
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (далі – ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів»), Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України. Основним завданням Реєстру є ідентифікація призовників, військовозобов`язаних, резервістів та забезпечення ведення військового обліку громадян України (п. 1 ч. 1 ст. 2 вказаного Закону).
Згідно з ч. 1 ст. 6 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості: персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів; службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Положення ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», передбачають, що для формування бази даних Реєстру Центральна виборча комісія, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів, подають шляхом електронної взаємодії Держателю Реєстру відомості, передбачені статтею 7 цього Закону, стосовно усіх громадян України віком від 18 до 60 років. До Реєстру вносяться відомості, визначені статтею 6 цього Закону, одержані від призовників, військовозобов`язаних та резервістів або шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені частиною третьою статті 14 цього Закону.
Відповідно до ч. 3 ст. 14 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є – державні органи, передбачені цією частиною.
Отже, виходячи з вищевказаних норм ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», інформацію, яку не оновив Позивач, Відповідач отримує від уповноважених органів та з реєстрів, до яких має доступ в електронному вигляді.
З урахуванням наведеного ІНФОРМАЦІЯ_2 міг отримати (уточнити) дані щодо ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.
З 19.05.2024 Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу» визначено, що громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані, зокрема: уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки; виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством (ч. 10 ст. 1 цього Закону).
Згідно з ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», позивач мав право уточнити персональні дані за власним вибором або через центр надання адміністративних послуг, або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.
З військово-облікового документу вбачається, що ОСОБА_1 уточнив свої облікові дані та перебуває на обліку, а відтак позивач перебуває на обліку та вчасно уточнив персональні дані та не потребував їхнього повторного уточнення в ТЦК та СП. Також, відповідно до Довідки військово-лікарської комісії від 18.06.2025 № 2025-0618-0843-0639-0, позивач пройшов військово-лікарську комісію. 
Зазначене вище вказує на протиправність постанови, що винесена ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ч.1 ст.277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Згідно статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.03.2021 року у справі №676/752/17, від 21.03.2019 року у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 року у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17 та від 06.02.2020 року у справі №205/7145/16-а.
Несвоєчасне повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.
Наслідком цього є позбавлення особи прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06.03.2018 року у справі №522/20755/16-а, від 30.09.2019 року у справі №591/2794/17, від 06.02.2020 року у справі №05/7145/16-а, від 21.05.2020 року у справі №286/4145/15-а, від 3103.2021 року у справі №676/752/17 та від 25.05.2022 року у справі №465/5145/16-а.
Згідно з абз. 3 ч. 9 ст. 29 ЗУ № 2232-XII «Про військовий обов`язок та військову службу», поважними причинами неприбуття чи несвоєчасного прибуття військовозобов`язаного чи резервіста до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки для призову на збори в пункт і в строк, установлені його керівником, які підтверджені відповідними документами, визнаються перешкоди стихійного характеру, сімейні обставини та інші поважні причини, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.
З аналізу наведених норм слідує, що громадянин повинен прибути за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, вказані у повістці, а у разі неможливості прибуття, повідомити ТЦК про поважність причин неприбуття за повісткою.
Судом встановлено, що позивача не було належним чином повідомлено про необхідність явки до ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також про час та місце розгляду справи, при цьому уповноваженою особою ІНФОРМАЦІЯ_3 вказане не взято до уваги, як і те, що дані позивача є уточненими як на момент складання повістки про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 так і на момент складання протоколу та оскаржуваної постанови, а також останній має відстрочку від призову.
У статті 280 КУпАП закріплено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Положеннями ч.1 ст.283 КУпАП передбачено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.
Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, встановлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.
Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.
Відповідно до ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно ст.77 ч.2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Таким чином, оцінивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3
ст. 210-1 КУпАП.
При цьому судом встановлено, що позивач уточнив свої військово-облікові дані у встановленому законом порядку, перебуває на військовому обліку, пройшов військово-лікарську комісію, а також мав відстрочку від призову під час мобілізації. Окрім цього, матеріали справи не містять належних доказів вручення позивачу повістки та належного повідомлення про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Суд також враховує, що оскаржувана постанова містить суперечності щодо правової кваліфікації дій позивача, оскільки у її мотивувальній частині зазначено про притягнення особи до відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, тоді як у резолютивній частині постанови зазначено ч. 3 ст. 210 КУпАП, що свідчить про недотримання вимог законності та належної процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності.
За таких обставин суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки оскаржувана постанова ІНФОРМАЦІЯ_1 від 19.08.2025 №1 винесена з порушенням вимог чинного законодавства, без належного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, а також без достатніх та належних доказів на підтвердження вчинення позивачем адміністративного правопорушення. 
У зв`язку з цим вказана постанова підлягає скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення — закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
На підставі ст.19, 65 Конституції України, ст.ст.7, 9, 210-1, 235, 245, 247, 251, 252, 254-256, 268, 280, 283, 287-289, 291 КУпАП та керуючись ст.ст.5, 20, 72, 77, 79, 139, 159, 162, 165, 194, 229, 241-246, 250, 251, 255, 268, 269, 286, 293 КАС України, Суд, -
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.
Постанову т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , підполковника ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП у виді штрафу в сумі 17000,00 грн - скасувати.
Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ 206/21) стягнути у дохід держави судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп. (шістсот п`ять гривень 60 копійок) 
Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня складення повного тексту.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ;
Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: 
АДРЕСА_2 ; ЄДРПОУ: НОМЕР_2 .
Повний текст рішення складено 28 травня 2026 року

Суддя         Ірина КОЗАК