П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2026 року м. Київ

Справа №752/4621/15-ц
Апеляційне провадження №22-ц/824/10596/2026

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.
суддів: Желепи О.В., Поліщук Н.В.
за участю секретаря Липченко О.С.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва про залучення до справи правонаступника позивача, постановлену під головуванням судді Чекулаєва С.О. 30 березня 2026 року в м. Київ,
у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В

Короткий зміст заяви.

У вересні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про залучення правонаступника позивача, у якій просила залучити її до участі у справі №752/4612/15-ц в якості правонаступника позивача ОСОБА_2 , який помер.
Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 є донькою та відповідно спадкоємцем померлого позивача ОСОБА_2 , а тому є підстави для залучення її до справи як його правонаступника.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 березня 2026 року заяву ОСОБА_1 про залучення до справи 752/4621/15-ц правонаступника позивача - залишено без задоволення.
Ухвала мотивована тим, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 . Водночас, суд зазначив, що доказів того, що ОСОБА_1 є безпосереднім правонаступником ОСОБА_2 у правовідносинах, які склалися між її померлим батьком та відповідачем щодо права користування квартирою АДРЕСА_1 заявницею не надано. Враховуючи те, що заявницею не надано доказів безспірного переходу до неї суб`єктивного права та (або) обов`язку від ОСОБА_2 суд не вбачав підстав для залучення до участі у справі в якості правонаступника позивача.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги.

Не погодилася із ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 , її представником - адвокатом Кравченко К.М. подано апеляційну скаргу, в якій зазначено, що оскаржувана ухвала є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню. 
В обґрунтування апеляційної скарги вказано, що в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа №752/4621/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 14 травня 2015 року ОСОБА_3 визнано такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_2 . Проте відповідач ОСОБА_3 23 травня 2025 року звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, на підставі якої ухвалою від 31 липня 2025 року скасоване зазначене заочне рішення та справу призначено до розгляду.
Однак позивач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а його спадкоємцями є дружина ОСОБА_4 , донька ОСОБА_1 і донька від першого шлюбу ОСОБА_3 . Дружина померлого ОСОБА_4 відмовилась від своєї 1/3 частки в спадкуванні на користь доньки ОСОБА_1 .
Вказує, що 02 жовтня 2024 року приватним нотаріусом КМНО Костюк О.С. було видано Свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_3 . З зазначеного Свідоцтва про право на спадщину за законом від 02 жовтня 2024 року за реєстровим № 1098 вбачається відсутність місця реєстрації ОСОБА_3 , оскільки в свідоцтві ця інформація відсутня, однак вона є обов`язковою на момент видачі свідоцтва. 
Звертає увагу, що відповідач ОСОБА_3 вчинила ряд неправомірних дій з метою заволодіння квартирою, що є предметом цього спору. А тому вважає, що даний спір передбачає правонаступництво, тобто потребує встановлення кола правонаступників. Суд зобов`язаний дослідити зазначені обставини шляхом дослідження матеріалів спадкової справи, однак суд зазначених дій не вчинив.
Орієнтовний розрахунок суми судових витрат, які скаржниця понесла і очікує понести у зв'язку із розглядом даної справи становить 12 800 грн.
На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 30 березня 2026 року. Залучити до участі у справі №752/4621/15-ц ОСОБА_1 в якості правонаступника позивача ОСОБА_2 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи та процесуальні ї суду.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Діхтяренко О.М. в інтересах ОСОБА_3 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 витрати на правову допомогу в апеляційній інстанції в розмірі 8 000 грн.
Зазначає, що за життя ОСОБА_2 не скористався правом на приватизацію квартири АДРЕСА_1 та не був її власником на момент смерті, права щодо вказаної квартири припинилися внаслідок його смерті та не входять до складу спадщини.

У судовому засіданні представник ОСОБА_3 - адвокат Діхтяренко О.М. просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Представник ОСОБА_1 - адвокат Кравченко К.С. у судове засідання не з`явилася, надіслала на офіційну електронну пошту суду клопотання про відкладення розгляду справи.
Оцінюючи вказане клопотання, колегія суддів виходить з такого.
Відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені статтею 183 ЦПК України. Зокрема, такі документи повинні містити відомості про наявність або відсутність у заявника електронного кабінету та бути підписані ним або його представником.
Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України, суд, установивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2025 року у справі № 944/6062/23.
Матеріалами справи підтверджується, що адвокат Кравченко К.С. зареєстрована в підсистемі «Електронний суд» та подавала сформовану в ній документи.
Надіслання процесуальних документів на електронну пошту суду поза межами підсистеми «Електронний суд» особою, яка зобов`язана мати електронний кабінет (або вже зареєструвала його), не є належним способом звернення до суду. 
Враховуючи що клопотання про відкладення розгляду справи подано у спосіб, не передбачений процесуальним законом, колегія суддів залишає його без розгляду на підставі частини четвертої статті 183 ЦПК України.
З огляду на вказане, колегія суддів вважає за можливе завершити розгляд справи за відсутності скаржника та її представника.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника відповідача, яка з`явилась в судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів виходить з такого.

Фактичні обставини справи.

Як вбачається зі справи, 18 березня 2015 року ОСОБА_2 подано позовну заяву, у якій просив визнати ОСОБА_3 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням в кв. АДРЕСА_2 . (а.с. 2-12)
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 20 березня 2015 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено її до розгляду на 14 квітня 2015 року о 11:00 год (а.с. 14-15)
Заочним рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 14 травня 2015 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задоволено.
Визнано ОСОБА_3 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_2 . (а.с. 25-27)
У травні 2025 року ОСОБА_3 , її представником адвокатом Діхтяренко О.М. подано заяву про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 14 травня 2015 року. (а.с. 35-69)
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 31 липня 2025 року поновлено ОСОБА_3 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.
Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 14.05.2015 у справі №752/4621//15-ц - задоволено.
Заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 14 травня 2015 року у справі №752/4621//15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_4 - скасовано та призначено справу до розгляду. (а.с. 79-80)
16 грудня 2025 року ОСОБА_1 , в особі представника Кравченко К.С. подано заяву про залучання до справи правонаступника позивача.
Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 є донькою та спадкоємцем померлого позивача ОСОБА_2 , а тому є підстави для залучення її до справи як його правонаступника. (а.с. 94)
До заяви долучено копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 Серія НОМЕР_2 від 03 жовтня 20223 року, відповідно до змісту якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 96), копію свідоцтва про народження Серія НОМЕР_3 від 13 лютого 2010 року, згідно якого ОСОБА_1 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 та її батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с. 97)
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 березня 2026 року заяву ОСОБА_1 про залучення до справи 752/4621/15-ц правонаступника позивача - залишено без задоволення. 
Ухвала мотивована тим, що доказів того, що ОСОБА_1 є безпосереднім правонаступником ОСОБА_2 у правовідносинах, які склалися між її померлим батьком та відповідачем щодо права користування квартирою АДРЕСА_1 не надано. (а.с. 108-109)

Застосовані норми права.

Згідно з частиною першою статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.
Згідно статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені у цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.
За загальним правилом правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні, його необхідно розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника.
Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідною умовою є наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.
Такого висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 15 квітня 2024 року (справа № 2-2801/2000)
Верховний Суд також зауважив, що передумовою процесуального правонаступництва є безспірний перехід суб`єктивного права та (або) обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві.
При вирішенні питання про заміну сторони її правонаступником суд має встановити достатність поданих заявником матеріалів для здійснення відповідної заміни. При цьому суд оцінює також достовірність поданих на підтвердження факту правонаступництва матеріалів, зокрема, договорів, інших правочинів тощо.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд

Судом встановлено, що предметом розгляду у цій справі є вимога ОСОБА_2 , заявлена за життя, про визнання ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням на підставі ст.ст. 71,72 ЖК України. 
Положення ст.ст. 71,72 ЖК України регулювали правовідносини щодо збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами. Які є наймачами або членами сім`ї наймача та втрати ними права користування цими житловими приміщеннями.
Таким чином зазначений спір стосується безпосередньо житлових прав щодо користування приміщеннями державного житлового фонду, які мають виключно особистий характер, оскільки вони нерозривно пов`язані з конкретною особою - наймачем або членом сім`ї наймача житла.
Зі смертю позивача ОСОБА_2 його особисте право користування житловим приміщенням припинилося. Спадкоємці померлого не набувають у порядку спадкування особистих житлових прав спадкодавця, а отже, матеріальне правонаступництво у цих правовідносинах є неможливим. 
За таких обставин, підстави для процесуального правонаступництва за статтею 55 ЦПК України відсутні.
Доводи апеляційної скарги про вчинення відповідачем ряду неправомірних (на думку скаржника) дій з метою заволодіння квартирою, що є предметом цього спору не можуть бути прийняті до уваги апеляційного суду, оскільки вказане не стосується вирішення питання щодо правонаступництва, яке є предметом розгляду.
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що заявником не надано доказів безспірного переходу до неї суб`єктивного права від померлого ОСОБА_2 , та обґрунтовано відмовив у задоволенні заяви.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Отже, доводи апеляційної скарги висновків не спростовують, ґрунтуються на неправильному тлумаченні вищенаведених норм права, а тому не заслуговують на увагу.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Виходячи з наведеного апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала без змін. 

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 30 березня 2026 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова 

Судді: О.В. Желепа

Н.В. Поліщук

Повний текст постанови складений 25 червня 2026 року.