ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
20.05.2026	Справа № 910/11217/25	

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого судді Блажівської О.Є. за участю секретаря судового засідання Глиняної А.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні справу № 910/11217/25,

за позовом Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» (54001, м. Миколаїв, вул. Героїв Рятувальників, буд. 2, оф. 107; ЄДРПОУ 26112446)
до відповідача Акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» (01032, Україна, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок, 30; ЄДРПОУ 09806443)

про стягнення 3 294 719 грн.,

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 20.05.2026,

ІСТОРІЯ СПРАВИ:
До Господарського суду міста Києва звернулося Всеукраїнська громадська організація «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» (далі - Позивач, ВГО «УАЦПБ») з позовом до Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» (далі - Відповідач/АТ «ТАСКОМБАНК») стягнення коштів на загальну суму 3 294 719,00 грн. на рахунки з яких такі кошти були списані; пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку коштів за помилковими платіжними операціями до дня повернення коштів на рахунок неналежного платника.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в проміжку часу з 16:21 год. 31.03.2025 до 18:06 год. 31.03.2025 невідомими особами було здійснено загалом платіжні операції з продажу валюти та перерахування коштів на рахунки невідомим контрагентам. При цьому було здійснено по декілька трансакцій водночас. Слід зауважити, що оскільки Позивач відноситься до неприбуткових організацій та оперує коштами наданими для використання в цілях діяльності громадської організації, усі трансакції за договорами зазвичай проводить у робочі дні до 13:00 год. При проведенні звичних трансакцій Позивач завжди вказує в призначенні платежу реквізити відповідного договору, а також назву проекту в рамках якого діє такий договір, що зумовлюється звітуванням щодо витрачених коштів (для підтвердження надаємо платіжні інструкції з відповідними даними при проведенні оплати за договорами). Крім цього платежі, які здійснює Позивач є періодичними та типовими. Протягом строку дії договору з обслуговування Позивача Відповідач мав визначати паттерн поведінки клієнта та помітити різницю з помилковими платіжними операціями. У платіжних інструкціях сформованих та надісланих шахраями відсутня інформація щодо назв договору та видів послуг, проектів, в рамках яких укладені відповідні договори, а в більшості навіть не вказано на виконання якого договору сформована така платіжна інструкція взагалі. Більшість зі вказаних несанкціонованих трансакцій вчинені після 17:00 год., тобто взагалі в неробочий час як Позивача, так і Відповідача. У заяві про продаж іноземної валюти або банківських металів № 16 від 31.03.2025 (валюта долар США) та заяві про продаж іноземної валюти або банківських металів № 17 від 31.03.2025 (валюта Євро) поданої шахраями в полі «ПІБ працівника, уповноважений вирішувати питання щодо продажу іноземної валюти або банківських Металів» замість Позивача вказано іншу особу - « ОСОБА_1 », яка не є уповноваженою особою Позивача, якій не надавався доступ до системи за договорами та яка ніколи не вказувалася раніше в таких або інших заявах Позивача. В полі «Номер телефону» вказано інший номер телефону, аніж визначений та закріплений у заяві-договорі банківського рахунку та комплексного надання послуг номер телефону Позивача. Також у разі продажу валюти Позивач завжди вказує в заяві код операції та мету такого продажу як « 215 Продано власні кошти клієнта-юридичної особи». В заяві № 16 від 31.03.202 код операції та мета продажу валюти вказані інші, а саме: « 211 Продаж валютної виручки», тоді як жодної виручки Позивач ніколи не отримує, адже є некомерційною організацією. Тобто Відповідач зобов`язаний був не лише перевірити платіжні операції на їх належність, а і виявити специфічні розбіжності і невідповідності, позначити їх як ризикові і вжити заходи для припинення таких операцій. 
Позивач звертає увагу, що відповідно до ч. 8, ч. 10 ст. 86 Закону 1591-ІХ надавачі платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за помилкові платіжні операції, у тому числі за виконання: помилкової платіжної операції на рахунок неналежного отримувача; помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника; 3) платіжної операції з рахунку платника без законних підстав або внаслідок інших помилок надавча платіжних послуг. У разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення неналежного платника (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника та сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку .коштів за помилковою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати і неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). Відповідно до ч. 20-22 вказаної статті надавачі платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за дії або бездіяльність своїх працівників, залучених комерційних агентів та надавачів платіжних послуг - посередників, у тому числі за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій та/або за заподіяну шкоду. Надавачі платіжних послуг несуть передбачену законодавством відповідальність за недотримання встановлених вимог щодо обробки персональних даних користувачів під час надання платіжних послуг. Надавачі платіжних послуг несуть передбачену законодавством відповідальність за порушення прав та інтересів споживачів. Позивач дотримався вимоги Закону 1591-ІХ (ч. 4 ст. 87) щодо негайного повідомлення Відповідача про факт виконання з його рахунку несанкціонованих платіжних операцій та відповідно має право на відшкодуванні коштів за помилковими платіжними операціями. Відповідач же в свою чергу не здійснив жодних дій щодо повернення списаних з рахунку Позивача коштів і більше того не надав за запитом Позивача жодних даних щодо проведених дій/перевірок та вжитих заходів під час проведення перевірки за фактами списання коштів. Також Позивач зазначає, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності безспірних доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Підсумовуючи Позивач зазначає, що Відповідач не здійснив належного моніторингу несанкціонованих Позивачем платіжних операцій та не виявив явних ознак таких операцій як помилкових, а саме: Несанкціоновані платіжні операції здійснені у неробочий час; Вхід до системи відбувався за великої кількості спроб авторизації - 5 спроб протягом 9 хвилин поспіль; За короткий проміжок часу виконано аномально велику кількість платежів на значні суми коштів; В несанкціонованих платіжних інструкціях вказані невірні призначення платежів; В несанкціонованих платіжних інструкціях вказано іншу особу, аніж уповноважену особу Позивача визначену договорами; В несанкціонованих платіжних інструкціях вказаний невірний фінансовий телефон інший аніж закріплений договором; В заявах на продаж валюти вказані невірні код операції та мета. Оскільки виконавчий директор Позивача жодних даних про пароль до ключа електронного підпису іншим особам не повідомляв, входив тільки особисто як уповноважена особа яка визначена в заявах-договорах, сам ключ не передавав та негайно звернувся до Відповідача з повідомленням про проведення несанкціонованих операцій, а також на стягнення з Відповідача, пені в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку коштів за помилковою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок неналежного платника.

Стислий виклад заперечень Відповідача
У поданому до суду 15.10.2025 Відзиві на позовну заяву Відповідач зазначає таке. Відповідно до умов Договору банківського рахунку та комплексного надання послуг №1173049 від 08.02.2022р. та Заяви на приєднання № 2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» (надалі- Правила), в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022р. (далі - Заява), сформовано перелік осіб, які мають право розпоряджатися рахунками ВГО «УАЦПБ», відкритими в АТ «ТАСКОМБАНК». Відповідно до Заяви на приєднання № 2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022р. право першого і єдиного підпису зареєстровано за ОСОБА_2 . Ідентифікація та верифікація ОСОБА_2 проводилась у відповідності до вимог нормативно - правових документів Національного банку України. Відповідно до протоколів роботи Комплексу електронного банкінгу - за 31.03.2025р., були здійснені успішні підключення з використанням удосконаленого електронного підпису уповноваженої особи ОСОБА_2 . Підключення були здійснені шляхом введення вірного паролю до ключа електронного підпису, введенням вірного одноразового коду автентифікації для кожного підключення окремо. БМБ-повідомлення для автентифікації були направлені на телефонний номер НОМЕР_1 , який зазначений в Заяві та закріплений за ОСОБА_2 , отже всі операції в національній та іноземних валютах здійснені з використанням удосконаленого електронного підпису уповноваженої особи ОСОБА_2 , який згідно із затвердженим переліком є єдиною особою, що уповноважена розпоряджатись рахунками в Банку. Пунктом 9.2.2. Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» визначено, що у разі приєднання Клієнта до цих Правил, шляхом подання Заяви на приєднання № 2.2 (надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу) Клієнт зобов`язується зокрема, забезпечити умови надійного зберігання Комплексу електронного банкінгу та носіїв КЕП/УЕП Клієнта та Ключів, що виключають їх псування, втрату, доступ та використання не уповноваженими на це особами. Не допускати тиражування Комплексу електронного банкінгу, носіїв ЕП, копіювання Ключів Клієнта і передачу їх будь-яким способом третім особам, (п. 9.2.2.1. Правил). Натомість з заяви ОСОБА_3 від 01.04.25р. о 17:35 год., поданої до відділення Банку більше ніж через добу після інциденту, вона стверджує що вона, як бухгалтер ВГО «УАПЦ», працювала в системі дистанційного доступу до рахунків Позивача, Комплекс електронного банкінгу, приблизно до 16 год. 20 хв., в якій набирала платіжні інструкції для оплати, після того як, з її слів- «виключився ноутбук і вона в нього не змогла увійти», о 18.30 вона написала системному адміністратору що виникла така проблема, він спробував змінити пароль віддалено без її участі, але вона так і не увійшла. ОСОБА_3 в своїй заяві зазначає, що 01.04.2025р. вона увійшовши до системи побачила що було проведено декілька операцій, які вона не проводила і після цього, вже ввечері наступного дня, після проведення операцій Вона подала до відділення банку свою заяву, і лише після цього операції по рахунку були зупинені, про що у відповідь на листи клієнта було додатково письмово повідомлено клієнта. З системи клієнт банк можна побачити, що 01.04.2025р., як зазначила в заяві бухгалтер ВГО «УАПЦ» ОСОБА_3 , яка не є верифікованою, ідентифікованою як уповноважена особа Клієнта, яка власноручно пише про свою роботу в Комплексі електронного банкінгу, перший вхід в систему 01.04.2025р. був здійснений о 12:12:29, з ключем ОСОБА_2 . При цьому до банку не подавались документи для проведення відповідної автентифікація будь-яких інших осіб, зокрема ОСОБА_3 або системного адміністратора, як осіб уповноважених на роботи з Комплексом електронного банкінгу та рахунками Позивача. З платіжних доручень, які додані до позову, вбачається, що платіжні операції було підписано особисто Позивачем, після його відповідної ідентифікації та з використанням відповідних паролів доступу, реквізити платіжних документів до відповідних платежів заповнювались Позивачем а самі платежі здійснювались на власний розсуд керівником Позивача, як уповноваженої особи, а АТ «ТАСКОМБАНК», як надавач платіжних послуг, виключно виконав покладені на нього зобов`язання з перерахування коштів згідно зазначеним в платіжних документах реквізитах. Також слід зазначити, що, відповідно до виписки з рахунку Позивача 31.03.2025р. проводились не лише оспорювані платежі а і інші платежі зокрема і оплата заробітної плати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , оплата їх послуг як ФОП-ів, сплата орендних платежів, податків, зборів та інших платежів, які були проведені відповідно до їх черговості підготовки та подання, згідно з п. 4.3.11. Правил, і які на разі Позивачем не оспорюються. Слід звернути увагу суду на те, що відповідно до укладених з банком договорів ОСОБА_2 є єдиним законним представником Позивача, особу якої було ідентифіковано в банку і який отримав відповідні ключ та пароль для доступу до роботи з рахунками Позивача, в тому числі через систему дистанційного доступу. Відповідач зазначає, що заяв про втрату ключа від ОСОБА_2 , не надходило. Для отримання можливості проведення неакцептованих платіжних операції треті особи повинні отримати доступ до різних особистих даних клієнта, його логін, пароль для входу в акаунт, номер «фінансового» мобільного телефону, ключ а також безпосередньо отримати доступ до самого мобільного пристрою для отримання та введення отриманих клієнтом одноразових паролів, що є неможливим без згоди або без участі уповноваженої особи Позивача чи розголошення ним такої інформації або надання доступу до цієї інформації іншій особі. Також слід зазначити, що згідно з умовами пункт 4.3.2. Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» наявність Ключів Підписувача на отриманому Банком Електронному документі свідчить про здійснення Клієнтом всіх заходів контролю при складенні та відправленні Банку такого документу, передбачених цими Правилами, а Банк не несе відповідальності за наслідки недодержання Клієнтом зазначених вимог. Після накладання на Електронний документ ЕП такий документ направляється Комплексом електронного банкінгу до Банку для виконання, (п. 4.3.4. Правил). При цьому відповідно до п. 4.3.14. Правил відповідальність за правильність оформлення Електронних розрахункових документів та за їх достовірність цілковито покладається на Клієнта. Отже, щодо проведених Позивачем/клієнтом платіжних операцій, слід зазначити, що оскаржувані в даній справі операції було здійснено після його успішної автентифікації в обліковому записі Клієнта з використанням зареєстрованого в Банку номеру мобільного телефона та підтвердження операцій 3DSecure -кодами та паролями, та після накладення на них власного електронного підпису уповноваженої особи Позивача, отже вони визнаються такими, що вчинені Клієнтом і оскарженню не підлягають.
Підсумовуючи Відповідач зазначає, що позовні вимоги в даній справі суперечать дійсним обставинам, необґрунтовані достовірними та належними доказам по справі, є цілковито абсурдним та протирічать вищезазначеним законодавчим нормам та принципам, згідно з якими саме Позивач зобов`язаний зберігати в таємниці особисту інформацію і паролі та є відповідальним за всі операції за його рахунками включно до моменту повідомлення про ризикові операції, про втрату ключа та відповідного блокування рахунків. До того ж Позивач не обґрунтував доказами а отже не довів причетність Відповідача та/або наявність вини в його діях у даній справі. Отже підставою звернення з позовом стало не відносини між Позивачем, як клієнтом-користувачем комплексу електронного банкінгу, та Відповідачем/Банком, як надавачем послуг, а саме можливі позадоговірні деліктні відносини, які регулюються відповідними нормами Глави 82 Цивільного кодексу України, а у випадку доведення правоохоронними органами наявності ознак злочину - нормами Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України. Щодо вимоги про стягнення штрафів, пені зазначає, що в разі порушення зобов`язання, особа, за наявності її вини (умислу або необережності), несе відповідальність якщо інше не встановлено договором або законом, (ст. 614 ЦК України).

Стислий виклад відповіді Позивача на відзив Відповідача.
У поданій до суду 21.10.2025 Відповіді на Відзиві Позивач зазначає таке. Позивач не передавав та не здійснив жодних дій із передачі, поширення, копіювання або ін. дії, які б мали наслідком доступ третіх осіб до ключа та пароля входу в систему клієнт-банк АТ «Таскомбанк» або до одноразових смс фінансового телефону. Ключ доступу та пароль наявний виключно у виконавчого директора, який особисто здійснює вхід до системи та вчиняє фінансові дії від імені організації. Несанкціоновані платіжні інструкції містять інформацію про іншу, аніж представник Позивача, особу, яка такі інструкції створила та інший, аніж фінансовий телефон Позивача як користувача Відповідача. Відносини між Позивачем та Відповідачем регулюються виключно чинним законодавством та Договором банківського рахунку та комплексного надання послуг №1173049 від 20.09.2024. Жодних правил обслуговування корпоративних клієнтів Позивач ані в електронному, ані в паперовому вигляді не узгоджував та підписував. З редакцією правил, на яку посилається у своєму відзиві Відповідей Позивач на час укладання договору не ознайомлювався. Доказів ознайомлення Позивача саме з таким текстом правил, на який посилається Відповідач, він не надав. Не відомо взагалі чи були оприлюднені на час підписання Договору №1173049 правила, на які посилається у відзиві Відповідач та в якій саме редакції. Крім цього, Відповідач є суб`єктом первинного фінансового моніторингу і законом на нього покладено низку обов`язків та виконання заходів посиленої перевірки та контролю за проведенням фінансових дій. Так, згідно з положеннями Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний у своїй діяльності застосовувати ризик-орієнтований підхід, враховуючи відповідні критерії ризику, зокрема, пов`язані з його клієнтами, географічним розташуванням держави реєстрації клієнта та установи, через яку він здійснює передачу (отримання) активів, видом товарів та послуг, що клієнт отримує від суб`єкта первинного фінансового моніторингу, способом надання (отримання) послуг. Ризик-орієнтований підхід має бути пропорційний характеру та масштабу діяльності суб`єкта первинного фінансового моніторингу. Тобто Відповідач не лише в рамках відносин з Позивачем передбачених Заявою - Договором №1173049 від 20.09.2024 повинен здійснювати внутрішній контроль та моніторинг платіжних операцій, такий обов`язок покладений на нього спеціальним законодавством. В даному випадку, Відповідач володіє повною інформацією про види діяльності Позивача, організаційно-правову форму, види переказів, призначення платежів, які на постійній основі здійснює Позивач, однак допустив проведення несанкціонованих платежів, які зовсім не відповідають діяльності Позивача, є нетиповими для Позивача в розрізі значущості сум таких платежів, взагалі не містять характерних призначень, і разом з тим містять ім`я особи, яка не є визначеним представником, про якого говорить і сам Відповідач та містять інший номер телефону, аніж визначений фінансовий, на якому наголошує сам Відповідач. Позивач не був ініціатором платіжних операцій, внаслідок з його рахунків неправомірно були списані грошові кошти на суму 3 294 719, 00 грн. Це прямо вказує на допущення саме Відповідачем порушення правил надання послуг, нівелювання ним процедури здійснення моніторингу та внутрішнього контролю. Позивач не проводив жодних платежів та не формував жодних платіжних інструкцій 01.04.2025. З наданих платіжних інструкцій видно, що 01.04.2025 на рахунки Позивача надходили перекази від контрагентів. Лише зайшовши до системи клієнт-банк АТ "Таскомбанк" 01.04.2025 виконавчий директор Позивача здійснив перевірку платежів, які вдалося сформувати 31.03.2025 та виявив несанкціоновані платежі, яких він не проводив. Виявивши таке, виконавчий директор доручив бухгалтеру негайно направитися до відділення банку та повідомити про вказані несанкціоновані платежі, вчинити необхідні дії для зупинення проведення платежів, які Відповідач ще не встиг провести. Оскільки сам виконавчий директор як уповноважена особа має доступ до системи клієнт-банк, то саме він продовжував роботу в системі, намагався відмінити сформовані несанкціоновані платежі, виявляв усі операції, які він не проводив. Тим часом отримуючи від нього усно інформацію про усі несанкціоновані платежі по телефону бухгалтер подавала відповідну заяву у відділенні банку. Цим і пояснюється те, що саме бухгалтер подала таку заяву, а також форма викладення тексту такої заяви зважаючи на суб`єктивну реакцію людини на такі шокуючі події. Окрім цього, заяву бухгалтера приймали працівники банку, які вказали, що така заява має бути підписана саме нею і складена від її імені адже саме вона прибула для повідомлення про такі обставини і повноважень на представництво директора організації не має. Тому заява була складена і подана за вказівкою співробітників Відповідача за формою, яка встановлена банком. Отже Позивач вчинив усі належні від нього дії щодо негайного повідомлення надавала послуг про несанкціоновані платежі та помилкові платіж операції, протягом того ж самого операційного дня, коли такі операції були виявлені. Жодних зволікань зі сторони Позивача не було. Відповідач намагається перекласти всю відповідальність на Позивача як на клієнта, начебто кожен користувач банківських послуг окрім інших логічних дій під час здійснення грошових переказів, повинен протягом кожного дня постійно здійснювати перевірку з приводу того, а чи не відбулося несанкціоноване списання коштів з його рахунків. Разом з тим, жодних доказів проведення Відповідачем заходів контролю та моніторингу під час виконання допущених ним помилкових та несанкціонованих операцій не надає.

Процесуальні дії у справі
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2025 залишено без руху позовну заяву Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу», надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
17.09.2025 через систему «Електронний суд» від Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» надійшла заява про усунення недоліків.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 29.10.2025.
03.10.2025 до канцелярії суду від Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.
06.10.2025 через систему «Електронний суд» від Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2025 заяву Бондар Юлії Олександрівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено.
Забезпечено участь представника позивача Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу», - Бондар Юлії Олександрівни у розгляді справи № 910/11217/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в підсистемі Електронний суд (адреса електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1 , тел. НОМЕР_2 ). Судове засідання, призначене на 29.10.2025.
15.10.2025 до канцелярії суду від Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» надійшов відзив на позовну заяву.
20.10.2025 через систему «Електронний суд» від Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» надійшла відповідь на відзив.
29.10.2025 у судове засідання з`явився представник позивача та представник відповідача.
29.10.2025 у засідання судом з`ясовувалось щодо клопотання позивача про витребування доказів від 04.09.2025.
Представник позивача, надала пояснення, висловлює позицію, щодо заявленого клопотання про витребування доказів від 04.09.2025.
Представник відповідача надав пояснення щодо клопотання позивача про витребування доказів від 04.09.2025.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.10.2025 підготовче засідання у справі № 910/11217/25 призначено на 26.11.2025.
26.11.2025 у судове засідання з`явився представник позивача та представник відповідача.
26.11.2025 з`ясовувалось щодо клопотання представника позивача Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» від 04.09.2025 про витребування доказів.
Представник позивача виказала позицію, надала пояснення, зазначила про залишення клопотання від 04.09.2025 без розгляду.
Представник відповідача виказав позицію щодо клопотання позивача про витребування доказів від 04.09.2025.
Заслухавши позиції сторін та дослідивши матеріали справи, судом клопотання представника позивача Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» від 04.09.2025 в частині про витребування доказів - залишено без розгляду.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання у даній справі на 17.12.2025.
16.12.2025 через систему «Електронний суд» від Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» надійшло клопотання про долучення доказів.
17.12.2025 у судове засідання з`явились представник позивача та представник відповідача.
У підготовчому засіданні 17.12.2025 судом з`ясовувалось щодо клопотання про долучення доказів від 16.12.2025.
Представник позивача, підтримала заявлене клопотання про долучення доказів від 16.12.2025, надала пояснення, висловила позицію.
Представник відповідача не заперечував щодо клопотання про долучення доказів від 16.12.2025, надав пояснення.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 клопотання позивача Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» від 16.12.2025 про поновлення строку на подання доказів та долучення до матеріалів справи клопотання позивача від 30.07.2025 та постанову слідчого СВ ВП № 1 МРУП ГУНП від 07.08.2025 разом із супровідним листом задоволено.
Поновлено строк позивачу Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» на подання доказів та долучення до матеріалів справи клопотання позивача від 30.07.2025 та постанову слідчого СВ ВП № 1 МРУП ГУНП від 07.08.2025 разом із супровідним листом.
Долучено до матеріалів справи клопотання позивача від 30.07.2025 та постанову слідчого СВ ВП № 1 МРУП ГУНП від 07.08.2025 разом із супровідним листом. Відкладено підготовче засідання у даній справі на 14.01.2026.
13.01.2026 через систему «Електронний суд» від Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження.
14.01.2026 у засідання з`явились представник позивача та представник відповідача.
Представник позивача у засіданні 14.01.2026 зазначила щодо клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження від 13.01.2026, підтримала подане клопотання, надала пояснення.
Представник відповідача 14.01.2026 виказав позицію щодо клопотання про відкладення, зазначивши на розсуд суду.
Заслухавши позиції сторін та дослідивши матеріали справи, судом клопотання представника позивача про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження від 13.01.2026 задоволено.
У судовому засіданні ( 14.01.26 11:15 ) по справі № (910/11217/25) судом на підставі ч.5 ст.183 ГПК України оголошено перерву на 11.02.26 о 11:45 год.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.02.2026 підготовче засідання у справі № 910/11217/25 призначено на 11.03.2026.
11.03.2026 у засідання з`явився представник позивача.
11.03.2026 у засідання не з`явився представник відповідача. Ухвала Господарського суду міста Києва від 16.02.2026 була направлена в електронний кабінет системи "Електронний суд" відповідача та отримана останніми, про що свідчить довідка про доставку електронного листа. Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Враховуючи викладене представник відповідача повідомлений належним чином про розгляд даної справи. Від відповідача (представника) нових клопотань, заяв про відкладення розгляду справи та/або про неможливість прибути у судове засідання, та/або про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням сервісу «Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом» (посилання в мережі інтернет - https://vkz.court.gov.ua/) згідно ст. 197 ГПК України, призначене на 11.03.2026, до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд» не подано, також клопотань/заяв від відповідача (представника) не направлено до суду через відділення поштового зв`язку.
11.03.2026 у засіданні судом поставлено на обговорення питання щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
У судовому засіданні 11.03.2026 представник позивача не заперечував щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на 08.04.26.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.04.2026 засідання у справі № 910/11217/25 призначено на 22.04.2026.
У судовому засіданні 22.04.2026 по справі № (910/11217/25) судом на підставі ч.5 ст.183 ГПК України оголошено перерву на 20.05.26 о 15:15 год.
15.05.2026 до канцелярії суду від Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» надійшли письмові пояснення.
20.05.2026 у засідання з`явились представник позивача та представник відповідача.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання
20.05.2026 у судове засідання з`явилися представники позивача та відповідача.
20.05.2026 у судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі. 
20.05.2026 у судовому засідання представник відповідача заперечував проти позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні.
20.05.2026 у судовому засіданні на підставі ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено скорочену (вступну та резолютивну частини) рішення суду.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ
20.09.2024 Всеукраїнською громадською організацією «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» та АТ «ТАСКОМБАНК» підписано заяву - договір банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049. Згідно даної заяви - договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 Позивачем в АТ «ТАСКОМБАНК» відкрито поточний рахунок в гривні та поточний рахунок в доларах США.
Позивач у позовній заяві зазначає, що 31.03.2025 о 15:27 год. Позивач в особі виконавчого директора здійснив вхід до системи клієнт-банк АТ «Таскомбанк» та провів декілька платежів, після чого стався збій програми, додаток автоматично закрився і після спроби знову зайти до програми Позивачеві не вдалося пройти аутентифікацію для входу в систему. Інших спроб зайти до системи та підписати платіжні інструкції Позивач 31.03.2025 не здійснював. Доступ до накладення електронного ключа є виключно у директора Позивача, такий ключ у користування іншим особам не передавався та не повідомлявся. Разом з тим, у проміжок часу між 15:42 год.-15:51 год. на фінансовий телефон Позивача продовжили надходити смс-повідомлення з паролем для входу в систему, про що надано знімок екрану з телефону. 01.04.2025 Позивач зайшовши до системи клієнт-банк виявив, що з його рахунків в АТ «Таскомбанк» здійснено несанкціоноване списання грошових коштів на загальну суму 3 294 719,00 грн., а саме:
1) з рахунку НОМЕР_3 - гривневий:
- 31.03.2025 16:32:25 год. сума 98 709 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:25 год. сума 99 809 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лапік Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 17:01:44 год. сума 21 265 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5.
2) з рахунку НОМЕР_4 - гривневий: - 31.03.2025 16:36:53 год. сума 348 709 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 16:46:58 год. сума 39 809 грн. перераховано на рахунок ФОП « Атаманюк Світлана Володимирівна » ЄРДПОУ: НОМЕР_5.
3) з рахунку НОМЕР_6 - гривневий та валютний: 
- 31.03.2025 16:47:21 год. сума 26 540 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5.
4) з рахунку НОМЕР_7 :
- 31.03.2025 16:26:50 год. сума 497 092 грн. перераховано на рахунок ТОВ «БФ КРРЕАЛБУД» НОМЕР_8 ЄРДПОУ: 43537510;
- 31.03.2025 16:26:53 год. сума 481 090 грн. перераховано перераховано на рахунок ТОВ «БФ КРРЕАЛБУД» НОМЕР_8 ЄРДПОУ: 43537510;
- 31.03.2025 16:32:28 год. сума 99 804 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:31 год. сума 147 601 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:33 год. сума 148 722 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:33 год. сума 476 093 грн. перераховано на рахунок ТОВ «БФ УКРРЕАЛБУД» НОМЕР_9 ЄРДПОУ: 43537510;
- 31.03.2025 16:46:35 год. сума 198 702 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5;
- 31.03.2025 17:01:44 год. сума 38 909 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 17:49:12 год. сума 71 209 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 17:49:12 год. сума 299 873 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:02:40 год. сума 19 802 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:02:40 год. сума 28 740 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:02:40 год. сума 38 701 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:24:15 год. сума 9 890 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:24:21 год. сума 4 546 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 .
Також, на вказаний рахунок відбулось зарахування грошових коштів у ході обміну валюти, які надійшли на вище зазначений рахунок 31.03.2025 о 17:48:53 год. у сумі 354 974, 40 грн., обмін яких було здійснено з рахунку Позивача: НОМЕР_6 (валютний) - 31.03.2025 о 17:24:52 год. 8000 ЄВРО та 31.03.2025 17:48:53 год. сума 118 762, 03 грн., обмін яких було здійснено з рахунку: НОМЕР_6 (валютний)- 31.03.2025 о 17:24:53 год. 2900 дол. США. 
01.04.2025 бухгалтером Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» подано до АТ «ТАСКОМБАНК» заяву та пояснення про списання коштів з рахунку Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу».
За фактом таких шахрайських дій Позивач 02.04.2025 звернувся до правоохоронних органів, за результатами чого відкрито кримінальне провадження №12025152020000479.
02.04.2025 Позивач листом № 0204/01-001 звернувся до Відповідача із вимогою про повернення несанкціоновано списаних коштів та проведення внутрішнього розслідування. У вказаній вимозі Позивач просив провести внутрішнє розслідування та надати детальну інформацію щодо вчинених несанкціонованих дій, здійснити блокування рахунків контрагентів, на які невстановлені особи здійснили перекази коштів та повернути списані з рахунків Позивача кошти.
15.04.2025 Позивач повторно звернувся до Відповідача з вимогою щодо термінового повернення несанкціонованого списаних коштів та впровадження заходів безпеки банку.
25.04.2025 Відповідач листом № 15577/75.2 надав Позивачеві відповідь, якою повідомив наступне: «Відповідно до умов Договору банківського рахунку та комплексного надання послуг №11783049 від 08 лютого 2022 року, сформовано перелік осіб, які мають право розпоряджатися рахунками ВГО «УКРАЇНСЬКОЇ АСОЦІАЦІЇ ЦЕНТРІВ ПІДТРИМКИ БІЗНЕСУ», відкритими в АТ «ТАСКОМБАНК». Згідно із затвердженим переліком єдиною особою, що уповноважена розпоряджатись рахунками, визначено виконавчого директора Ващиленко Артема Миколайовича. Відповідно до Заяви на приєднання #2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18 лютого 2022 року (далі - Заява) право першого і єдиного підпису зареєстровано за Ващиленко Артемом Миколайовичем. Ідентифікація та верифікація Ващиленка А.М. проводилась у відповідності до вимог нормативно-правових документів Національного банку України. Відповідно до протоколів роботи Комплексу електронного банкінгу за 31 березня 2025 року, були здійснені успішні підключення з використанням удосконавленого електронного підпису уповноваженої особи Ващиленко Артема Миколайовича. Підключення були здійснені шляхом введення вірного паролю до ключа електронного підпису, введенням вірного одноразового коду автентифікацїї для кожного підключення окремо. 5М5-повідомлення для автентифікації були направлені на телефонний номер +380506651777, який зазначений в Заяві та закріплений за Ващиленко Артемом Миколайовичем. Сторонніх втручань в систему Комплексу електронного банкінгу в Банку не зафіксовано. Враховуючи оперативні дії Банку після повідомлення про інцидент, вдалось ініціювати блокування частини коштів на рахунках отримувачів -фізичних осіб-підприємців в АТ «Райффайзен Банк» та ТОВ «НоваПей». Для отримання можливості повернення коштів, пропонуємо ініціювати запит до правоохоронних органів для отримання коштів з рахунків неналежних отримувачів. Звертаємо увагу, що згідно Закону України «Про платіжні послуги» «Надавач платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції у разі спротестування неналежної платіжної операції платником та/або на вимогу надавача платіжних послуг платника зобов`язаний заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів. Питання встановлення осіб, які здійснили за Вашим ствердженням неналежні операції в Комплексі електронного банкінгу ВГО «УКРАЇНСЬКОЇ АСОЦІАЦІЇ ЦЕНТРІВ ПІДТРИМКИ БІЗНЕСУ», належить до компетенції правоохоронних органів. Банк в свою чергу надасть всю інформацію та результати внутрішніх перевірок, необхідні для проведення розслідування на відповідний запит правоохоронного органу.»
Позивач вважаючи, що Позивач зазначає, що Відповідач не здійснив належного моніторингу несанкціонованих Позивачем платіжних операцій та не виявив явних ознак таких операцій як помилкових, а саме: Несанкціоновані платіжні операції здійснені у неробочий час; Вхід до системи відбувався за великої кількості спроб авторизації; За короткий проміжок часу виконано аномально велику кількість платежів на значні суми коштів; В несанкціонованих платіжних інструкціях вказані невірні призначення платежів; В несанкціонованих платіжних інструкціях вказано іншу особу, аніж уповноважену особу Позивача визначену договорами; В несанкціонованих платіжних інструкціях вказаний невірний фінансовий телефон інший аніж закріплений договором; В заявах на продаж валюти вказані невірні код операції та мета, звернувся з позовом до Господарського суду міста Києва в якому просить стягнути з Відповідача кошти на загальну суму 3 294 719,00 грн. на рахунки з яких такі кошти були списані та стягнення пені в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку коштів за помилковими платіжними операціями до дня повернення коштів на рахунок неналежного платника.
Відповідач заперечуючи зазначає, що позовні вимоги в даній справі суперечать дійсним обставинам, необґрунтовані достовірними та належними доказам по справі, є цілковито абсурдним та протирічать вищезазначеним законодавчим нормам та принципам, згідно з якими саме Позивач зобов`язаний зберігати в таємниці особисту інформацію і паролі та є відповідальним за всі операції за його рахунками включно до моменту повідомлення про ризикові операції, про втрату ключа та відповідного блокування рахунків. До того ж Позивач не обґрунтував доказами а отже не довів причетність Відповідача та/або наявність вини в його діях у даній справі. Отже підставою звернення з позовом стало не відносини між Позивачем, як клієнтом-користувачем комплексу електронного банкінгу, та Відповідачем/Банком, як надавачем послуг, а саме можливі позадоговірні деліктні відносини, які регулюються відповідними нормами Глави 82 Цивільного кодексу України, а у випадку доведення правоохоронними органами наявності ознак злочину - нормами Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ
Судом під час розгляду справи по суті було досліджено наступні докази, якими позивач обґрунтовував свої доводи та відповідач заперечення, а саме копії: заяв-договорів банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 від 24.09.2024; знімку екрану з телефону з смс-повідомленнями з паролем для входу в систему; витягу ЄРДР № 12025152020000479; заяви ВГО «УАЦПБ» від 01.04.25; доповідної бухгалтера; листа ВГО «УАЦПБ» від 02.04.2025 № 0204/01-001; листа ВГО «УАЦПБ» від 15.04.2025; листа АТ «Таскомбанк» від 25.04.2025; запиту ВГО «УАЦПБ» про надання інформації щодо результатів внутрішнього розслідування від 30.07.2025 з доказами направлення; запиту адвоката про надання інформації щодо результатів внутрішнього розслідування від 30.07.2025 з доказами направлення; платіжних інструкцій з відповідними даними при проведенні оплати за договорами оформлені ВГО «УАЦПБ»; несанкціонованих платіжних інструкцій 116, 115, 124 123 117 119 121 120 122 125, 128, 132, 131, 134, 135, 127, 129, 142, 141, 140, 144, 145-проведені; несанкціонованих платіжних інструкцій 118, 126, 130, 133, 136, 137, 138, 139 143 146 - не проведені; заяви про продаж іноземної валюти або банківських металів № 16 від 31 03 2025 (шахраї); заяви про продаж іноземної валюти або банківських металів № 17від 31 03.2025(шахраї); приклади заяв (копії) ВГО «УАЦПБ» продаж валюти № 14 від 20.03.25 (євро), № 10 від 07.02.25 (долар); виписки АТ «Таскомбанк» по рахункам з платіжками шахраїв; розрахунку пені у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України; Договору № 1173049 банківського рахунку та комплексного надання послуг від 08.02.2022р.; Заяви на приєднання #2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022; переліку осіб, які відповідно до законодавства України мають право розпоряджатись банківським рахунком ВГО «УАЦПБ» вих № 39 від 04.02.2022; Заяви-Договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 від 14.05.2024; Заяви-Договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 від 20.09.2024р.; копія Заяви-Договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 від 13.12.2024р; витягу з Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК»; Виписки по рахункам Всеукраїнської громадської організації "Українська асоціація центрів підтримки бізнесу" за 31.03.25р. по 02.04.25р.; листів вих. №15577/75.2. від 25.04.25р., № 19782/75.2. від 22.08.25р., № 36717/75.2. від 22.08.25р.; відповіді АТ «ТАСКОМБАНК» вих. № 39193/09.1.2. від 09.09.2025р. на адвокатський запит; звіту правління ВГО «УАЦПБ» від 01.04.2025; клопотання позивача від 30.07.2025 та постанову слідчого СВ ВП № 1 МРУП ГУНП від 07.08.2025 разом із супровідним листом.
Судом під час розгляду справи у підготовчому провадженні з`ясовувалося у Позивача чи рішення у справі може вплинути на права або інтереси третіх осіб, а також чи належно визначено коло відповідачів, співвідповідачів та чи є необхідність в залученні таких чи заміни неналежного відповідача, відповідно до норм чинного процесуального законодавства.
Судом також з`ясовувалось у відповідача чи даний спір на його не впливає на права та інтереси третіх осіб.
Під час розгляду справи, представником Позивача повідомлено про відсутність правових підстав для залучення до участі у справі третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору та будь-яких співвідповідачів.
Також судом під час розгляду справи у підготовчому провадженні з`ясовувалося у учасників справи питання щодо наявності іншого позову між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав, який міг би перешкоджати розгляду цієї справи.
Сторонами повідомлено про відсутність іншого позову між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав, який міг би перешкоджати розгляду цієї справи.
Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження (аналогічні правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц, від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справах № 570/3439/16-ц і № 372/51/16-ц).
Однак за власною ініціативою суд не може залучити до участі в справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем (наведену правову позицію викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2019 у справі № 910/7122/17). 
Таким чином, враховуючи зазначені правові висновки Великої Палати Верховного Суду та виходячи із системного аналізу змісту положень частин 1, 2, 4 статті 48 ГПК України, об`єднана палата дійшла висновку про те, що зазначені процесуальні норми дозволяють суду першої інстанції залучити до участі в справі співвідповідача (співвідповідачів) або замінити первісного відповідача належним відповідачем, причому вказані процесуальні дії суд має право вчиняти лише за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, тобто не з ініціативи суду, а процесуальним наслідком пред`явлення позову до неналежного відповідача є відмова в позові до нього (п. 69 постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16 лютого 2024 року у cправі № 902/1331/22).
Згідно з частиною 1 статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Відповідно до пункту другого частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.
Положеннями частин 1, 3 статті 1066 ЦК України визначено, що за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.
Відповідно до частин 1-3 статті 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунку або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом.
Частиною 1 статті 1074 ЦК України передбачено, що обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, які знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду.
Матеріалами справи встановлено, що 08.02.2022 між АТ «ТАСКОМБАНК» та ВГО «УАЦПБ» укладено Договір № 1173049 банківського рахунку та комплексного надання послуг. 
Пунктом 1.2 даного Договору встановлено, що надання Банком послуг щодо відкриття та обслуговування Поточних/Інвестиційних/Депозитних рахунків здійснюється на умовах, що зазначені в Правилах обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» (надалі- Правила).
Відповідно до умов Договору банківського рахунку та комплексного надання послуг №1173049 від 08.02.2022р. та Заяви на приєднання № 2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» (надалі- Правила), в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022р. (далі - Заява), сформовано перелік осіб, які мають право розпоряджатися рахунками ВГО «УАЦПБ», відкритими в АТ «ТАСКОМБАНК». Відповідно до Заяви на приєднання #2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022р. право першого і єдиного підпису зареєстровано за Ващиленко Артемом Миколайовичем. Ідентифікація та верифікація Ващиленка А.М. проводилась у відповідності до вимог нормативно- правових документів Національного банку України. 
14.05.2024 Всеукраїнською громадською організацією «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» та АТ «ТАСКОМБАНК» підписано заяву - договір банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049. Згідно даної заяви - договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 Позивачем в АТ «ТАСКОМБАНК» відкрито поточний рахунок в гривні.
20.09.2024 Всеукраїнською громадською організацією «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» та АТ «ТАСКОМБАНК» підписано заяву - договір банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049. Згідно даної заяви - договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 Позивачем в АТ «ТАСКОМБАНК» відкрито поточний рахунок в гривні та поточний рахунок в доларах США.
14.12.2024 Всеукраїнською громадською організацією «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» та АТ «ТАСКОМБАНК» підписано заяву - договір банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049. Згідно даної заяви - договору банківського рахунку та комплексного надання послуг № 1173049 Позивачем в АТ «ТАСКОМБАНК» відкрито поточний рахунок в євро.
За умовами пунктів 4.1.-4.1.7. вказаних заяв-договору Позивач своїм підписанням підтверджує та визнає, що ця заява-договір є договором приєднання до Правил та інших документів, які підтверджують спільне договірне волевиявлення сторін щодо обслуговування клієнта в Банку за окремими послугами, передбаченими Правилами та/або цією заявою-договором, разом є договором на комплексне банківське обслуговування корпоративних клієнтів в Банку, на підставі якого Банк здійснює обслуговування Товариства; підтверджує надання Банку права дебетування рахунку клієнта за його згодою (права договірного списання коштів) за платіжною інструкцією, оформленою Банком, Банк має право здійснювати дебетування рахунку клієнта за його згодою (договірне списання коштів) до умов, визначених Правилами. У випадку відкриття рахунку в іноземній валюті та/або додаткового рахунку в національній валюті, дебетування рахунку клієнта (за цією заявою-договором) за послуги Банку відбувається за рахунком в національній валюті, що був відкритий першим. Згода дебетування рахунків клієнта за заявою-договором є безвідкличною; підтверджує ознайомлення із змістом Правил, заяви-договору, тарифами Банку/тарифними/продуктовими пакетами, що є чинними на дату укладання цього правочину. Позивач надає свою згоду на оплату послуг Банку згідно із тарифами Банку, що є чинними на дату надання послуги, тривалістю операційного та післяопераційного часу Банку, які розміщені на веб-сайті Банку та загальнодоступних для клієнтів приміщеннях Банку; підтверджує отримання від Банку інформації, зазначеної в частині 2 статті 12 Закону та статті 30 Закону України "Про платіжні послуги", до укладення цієї заяви-договору; підтверджує достовірність, повноту та дійсність відомостей, відображених у заяві-договорі та в офіційних документах, наданих Банку; підтверджує, що не планує здійснення угод за дорученням третіх осіб і в інтересах третіх осіб. Можливість вирішального впливу зі сторони інших осіб на проведення клієнтом фінансових операцій відсутня. У разі появи такої особи ("контролера") клієнт зобов`язується повідомити про це Банк. Товариство підтверджує свій дозвіл на обробку та передачу Банком персональних даних клієнта, дозвіл на розкриття банківської таємниці на умовах, встановлених Правилами та законодавством України.
Відповідно до пунктів 5.1.-5.3. заявки-договору права й обов`язки сторін визначаються умовами договору (Правил та заяви-договору). За невиконання або неналежне виконання зобов`язань цього правочину сторони несуть відповідальність, передбачену Правилами та законодавством України. Цей договір укладений на невизначений строк, набуває чинності з дня його підписання. Порядок розірвання або припинення дії договору визначається умовами Правил і законодавством України.
У той же час, пунктом 9.2.2. Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» визначено, що у разі приєднання Клієнта до Правил, шляхом подання Заяви на приєднання #2.2 (надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу) Клієнт зобов`язується: 
9.2.2.1. Забезпечити умови надійного зберігання Комплексу електронного банкінгу та носіїв КЕП/УЕП Клієнта та Ключів, що виключають їх псування, втрату, доступ та використання не уповноваженими на це особами. Не допускати тиражування Комплексу електронного банкінгу, носіїв ЕП, копіювання Ключів Клієнта і передачу їх будь-яким способом третім особам. 
9.2.2.2. Самостійно здійснювати контроль за наявністю та відповідністю на Електронних документах Клієнта, що відправляються до Банку за допомогою Комплексу електронного банкінгу, ЕП уповноважених осіб Клієнта, які мають право розпоряджатися відповідним Рахунком та/або здійснювати інші дії щодо такого Рахунку, зразки підписів яких містяться у відповідному переліку осіб, які мають право розпоряджатися рахунком і підписувати платіжні інструкції, що наданий Клієнтом до Банку до відповідного Рахунку
9.2.2.3. Здійснювати оформлення Електронних розрахункових документів за допомогою Комплексу електронного банкінгу в порядку, передбаченому цими Правилами та діючим законодавством України, в тому числі нормативними актами Національного банку України. 
9.2.2.4. У разі зміни Підписувачів посадових осіб - Підписувачів у переліку осіб, які мають право розпоряджатися рахунком і підписувати платіжні інструкції, Клієнт зобов`язаний у той самий день здійснити заміну Ключів зазначених осіб у порядку, передбаченому п.4.2. цих Правил. З моменту надання до Банку нового переліку осіб, які мають право розпоряджатися рахунком і підписувати платіжні інструкції, Банк припиняє обслуговування операцій Клієнта за допомогою Комплексу електронного банкінгу щодо прийняття до виконання Електронних розрахункових документів, оформлених з використанням Ключа Підписувача, який втратив право підпису. У випадку зміни особи - Підписувача, яка мала право підпису та відсутності інших Підписувачів, які мають право підпису, Банк припиняє обслуговування операцій Клієнта засобами Комплексу електронного банкінгу відповідного(-их) Рахунку(-ів) до моменту здійснення Клієнтом всіх заходів, передбачених цими Правилами, для надання особі, яка має право підпису, статусу Підписувача. При доповненні переліку Підписувачів Клієнт здійснює всі заходи, передбачені цими Правилами, для надання особі, яка має право першого, другого, третього, четвертого підпису, статусу Підписувача. Відповідальність за своєчасну зміну Ключів цілком покладається на Клієнта. 
9.2.2.5. Проводити операції по Рахунку тільки при наявності коштів на такому Рахунку, а також проводити операції по Рахунку з дотриманням вимог законодавства України, за умови сплати всіх платежів, визначених діючим законодавством України як обов`язкові для здійснення таких операцій, а також до Банку надані всі документи, які є необхідними для проведення такої операції. 
9.2.2.6. Протягом Операційного дня Банку самостійно аналізувати інформацію, що міститься в Комплексі електронного банкінгу, про прийняті i неприйняті Банком до виконання Електронні документи, а також щоденно аналізувати іншу інформацію, яка надсилається Банком Клієнту за допомогою Комплексу електронного банкінгу, і негайно повідомляти Банк про випадки помилково зарахованих (перерахованих) коштів. 
9.2.2.7. При підозрі несанкціонованого використання Ключа Користувача та/або Підписувача, чи проведенні платежів не уповноваженою на те особою, сповістити про це Банк та відкликати ключ Користувача/Підписувача згідно порядку, визначеному п.4.4. цих Правил.
9.2.2.8. Забезпечити конфіденційність (нерозголошення, непередання третім особам) інформації, що стосується Комплексу електронного банкінгу, а також будь-якої іншої інформації, що була отримана Клієнтом при виконанні умов цих Правил, в тому числі при використанні Комплексу електронного банкінгу. 
9.2.2.9. У випадку виявлення несанкціонованого доступу до Комплексу електронного банкінгу та/або підозри про розголошення/передання третій особі будь-якої частини чи всієї конфіденційної інформації, що передається за допомогою Комплексу електронного банкінгу, негайно сповістити про це Банк з обов`язковим підтвердженням виявлення такого факту на паперовому носії (в Операційний час Банку того самого дня).
9.2.2.10.Не вносити без письмової згоди Банку будь-яких змін до Комплексу, за винятком змін, можливість внесення яких передбачена Документацією до Комплексу електронного банкінгу. 
9.2.2.11.У разі відкликання довіреностей, виданих Клієнтом Користувачам, повідомити про це Банк шляхом надання Заяви на блокування/ розблокування #2.1 цих осіб в день відкликання таких довіреностей. 
9.2.2.12.Своєчасно сплачувати послуги Банку у відповідності з п.4.6. цих Правил та згідно з Тарифами Банку, діючими на момент здійснення операції. 
9.2.2.13.Забезпечувати наявність на Поточному рахунку суми коштів, необхідної для оплати наданих Банком послуг за операціями Комплексом електронного банкінгу, своєчасно поповнювати Поточний рахунок грошовими коштами шляхом перерахування їх з інших рахунків або шляхом внесення готівкових коштів через касу Банку. 
9.2.2.14.Чітко дотримуватися вимог цих Правил з усіх питань організації роботи та умов функціонування Комплексу електронного банкінгу для здійснення операцій (отримання послуг), передбачених цими Правилами. 
9.2.2.15.Самостійно контролювати доступ уповноважених осіб Клієнта до Комплексу електронного банкінгу. 9.2.2.16.За 14 (чотирнадцять) календарних днів до дня закінчення строку дії Ключа будь-кого з Підписувачів та/або Ключа Користувача, забезпечити здійснення таким Підписувачем/ Користувачем заміни свого Ключа у порядку, визначеному п.4.2. цих Правил. 
9.2.2.17.Здійснювати експлуатацію ЕП згідно з умовами цих Правил та законодавством України, в тому числі нормативно-правовими актами НБУ. 
9.2.2.18.Дотримуватися правил захисту інформації на робочих місцях Комплексу електронного банкінгу, порядку зберігання Ключів та носіїв на яких зберігаються Ключі.
9.2.2.19.Слідкувати правилам дотримання персональних заходів безпеки при роботі з Комплексом електронного банкінгу згідно з п.4.7. цих Правил. 
9.2.2.20.У випадку псування, крадіжки, втрати, несанкціонованого копіювання ЕП, тощо, хоча б одного з носіїв ЕП, мобільного телефону, вказаного для отримання OTP, негайно припинити роботу в Комплексі і невідкладно сповістити про це Банк всіма можливими способами, в тому числі обов`язково у формі Заяви на блокування/розблокування #2.1., незалежно від наявності чи відсутності відомостей про несанкціоноване їх використання.
Як встановлено матеріалами справи, в проміжку часу з 16:21 год. 31.03.2025 до 18:06 год. 31.03.2025 з рахунків Позивача невідомими особами було здійснено платіжні операції з продажу валюти та перерахування коштів на рахунки невідомим контрагентам.
У той же час, бухгалтером Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» Кушнір Л.І. заяву та пояснення про списання коштів з рахунку Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» було подано до АТ «ТАСКОМБАНК» 01.04.2025. о 17:35 год.
Матеріали справи місять копію даної заяви. Так, з даної заяви встановлено, що ОСОБА_3 в своїй заяві зазначає, що 01.04.2025р. вона увійшовши до системи побачила, що було проведено декілька операцій, які вона не проводила і після цього, вже ввечері наступного дня, після проведення операцій вона подала до відділення банку свою заяву, і лише після цього операції по рахунку були зупинені, про що у відповідь на листи клієнта було додатково письмово повідомлено клієнта.
За фактом вчинених дій Позивачем також 02.04.2025 подано заяву до правоохоронних органів, за результатами чого відкрито кримінальне провадження №12025152020000479.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на дію так званої об`єктивної концепції вини у цивільних та господарських відносинах. Так, відповідно до приписів ст.614 ЦК особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
У цій справі обидві сторони не заперечують, що несанкціоноване, помилкове списання відбулося внаслідок злочинних дій третіх осіб. Втім, позивач вважає, що таке списання відбулося через неправомірні дії банку, який не зупинив підозрілий платіж, натомість банк стверджує, що він не мав можливості не виконати належним чином оформлене та підписане клієнтом платіжне доручення.
Згідно з п.32.3.2 ст.32 Закону "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" у разі помилкового переказу з рахунка неналежного платника, що стався з вини банку, цей банк зобов`язаний переказати відповідну за рахунок власних коштів суму переказу на рахунок неналежного платника, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня помилкового переказу до дня повернення суми переказу на рахунок неналежного платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором.
Пунктами 1.24 та 1.32 ст.1 Закону "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" визначено, що помилковий переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі; неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів.
Згідно правих позицій, викладених в постановах Верховного Суду від 13.05.2015 у справі №6-71цс15, від 16.12.2020 у справі №214/2867/18, від 25.05.2021 вказано, що у разі встановлення факту неналежного переказу грошових коштів з банківського рахунку банк зобов`язаний повернути клієнту відповідну суму, тоді як виключення із вказаного правила можливе лише за умови встановлення обставин, які підтверджують, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Відповідно до п. 38 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» неакцептованою платіжною операцією є платіжна операція, виконана надавачем платіжних послуг платника на підставі наданої ініціатором платіжної інструкції без отримання згоди платника (крім примусового списання (стягнення) або після відкликання такої згоди.
Згідно п. 14.16. Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», користувач в разі виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити Банк у спосіб, передбачений договором. До моменту такого повідомлення користувачем банку про втрату банківської картки/електронного платіжного/розрахункового засобу або інші дії третіх осіб з його карткою/розрахунковим рахунком, ризик збитків від здійснення операцій відповідальність несе виключно користувач.
Як було встановлено вище, згідно заяви на приєднання #2.2 до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022р. право першого і єдиного підпису зареєстровано за ОСОБА_2 . Ідентифікація та верифікація ОСОБА_2 проводилась у відповідності до вимог нормативно- правових документів Національного банку України. Позивач, підписавши Заяву на приєднання # 2.2. до Правил обслуговування корпоративних клієнтів в АТ «ТАСКОМБАНК» в частині надання послуг засобами Комплексу електронного банкінгу від 18.02.2022р., приєднався до Правил та просив надати доступ та здійснювати обслуговування засобами Комплексу електронного банкінгу та зазначив ОСОБА_2 уповноваженою особою, з правом першого підпису та зазначив номер мобільного телефона НОМЕР_1 .
Відповідач у Відзиві на позовну заяву зазначає, що до АТ «ТАСКОМБАНК» повідомлення про втрату ключа від ОСОБА_2 , не надходило. При цьому, як зазначає Відповідач з системи клієнт банк можна побачити, що 01.04.2025р., перший вхід в систему 01.04.2025р. був здійснений о 12:12:29, з ключем ОСОБА_2 . В подальшому було здійснено підключення наступним чином:
- 01.04.2025 14:24:19 - ОСОБА_5 - НОМЕР_10 ;
- 01.04.2025 15:09:04 - ОСОБА_5 - НОМЕР_10;
- 01.04.2025 15:24:34 ОСОБА_5 - НОМЕР_10
- 01.04.2025 15:39:01 ОСОБА_5 - НОМЕР_10.
Так, відповідно до протоколів роботи Комплексу електронного банкінгу за 31.03.2025р., були здійснені успішні підключення з використанням удосконаленого електронного підпису уповноваженої особи ОСОБА_2 . Підключення були здійснені шляхом введення вірного паролю до ключа електронного підпису, введенням вірного одноразового коду автентифікації для кожного підключення окремо. БМБ-повідомлення для автентифікації були направлені на телефонний номер НОМЕР_1 , який зазначений в Заяві та закріплений за ОСОБА_2 .
Також згідно наданих Позивачем до матеріалів справи платіжних доручень, вбачається, що для проведення оспорюваних операції або безпосередньо самі операції формувались, проводились після відповідної ідентифікації та за цифровим підписом керівника Позивача.
У той же час, бухгалтер ВГО «УАПЦ» ОСОБА_3 , не є верифікованою, ідентифікованою як уповноважена особа Клієнта, яка власноручно пише про свою роботу в Комплексі електронного банкінгу. 
Відповідно до п. 8 постанови Правління Національного банку України від 20.12.2023 № 172 «Про затвердження Положення про використання електронного підпису та електронної печатки» особа, що підписала електронний документ ЕП, у такий спосіб засвідчує, що ознайомилася з усім текстом документа, повністю зрозуміла його зміст, не має заперечень до тексту документа (або її заперечення внесені як окремий реквізит документа) і свідомо використала свій ЕП у контексті, передбаченому документом (підписала, затвердила, погодила, завізувала, засвідчила, ознайомилася).
Згідно п. 9 постанови Правління Національного банку України від 20.12.2023 № 172 «Про затвердження Положення про використання електронного підпису та електронної печатки» ЕП створюються в послідовності, визначеній застосованою технологією оброблення інформації, якщо електронний документ підписується двома або більше особами. Технологія оброблення інформації розробляється з урахуванням законодавства України та може визначатись у внутрішніх документах установи та/або в договорі, укладеному між установою та її клієнтом, контрагентом, комерційним агентом. Створення електронного документа завершується створенням останнього ЕП відповідно до технології створення такого електронного документа.
Згідно п. 4.3.2 Правил наявність Ключів Підписувачів (необхідної кількості ЕП) на отриманому Банком Електронному документі свідчить про здійснення Клієнтом всіх заходів контролю при складенні та відправленні Банку такого документу, передбачених цими Правилами, а Банк не несе відповідальності за наслідки недодержання Клієнтом зазначених вимог. 
Отримання Користувачами та Підписувачами Ключів, їх зміна (генерація Ключів Користувачів та Підписувачів, їх сертифікація) здійснюється у порядку, зазначеному у п. 4.2. цих Правил (п.4.3.3.)
Після накладання на Електронний документ всіх ЕП, необхідних для виконання відповідної операції (отримання відповідної послуги), такий Електронний документ направляється Комплексом електронного банкінгу до Банку для виконання ( п. 4.3.4.)
Згідно п. 4.3.14 Правил відповідальність за правильність оформлення Електронних розрахункових документів та за їх достовірність цілковито покладається на Клієнта.
Пунктами 4.4.1 - 4.4.3 Правил встановлено, що Ключі осіб, що мають право розпоряджатися Рахунком Клієнта, і, як наслідок, ЕП вважаються дійсними, а Електронні розрахункові документи, підписані цими особами з використанням їх ЕП- обов`язковими до виконання Банком до моменту отримання Банком від Клієнта Заяви на блокування/ розблокування #2.1. При отриманні Банком повідомлення, передбаченого пп.4.4.1 цих Правил Банк блокує доступ до Комплексу електронного банкінгу Користувача/Підписувача, Ключ якого відкликається. При отриманні Банком належним чином оформленої на паперовому носії Заяви на блокування/ розблокування #2.1 обслуговування Клієнта засобами Комплексу електронного банкінгу зупиняється повністю - у випадку відкликання Ключа Підписувача та відсутності іншого діючого Ключа Підписувача, або частково - стосовно Електронних документів, складених з використанням Ключів, що відкликаються - у випадку відкликання Ключа Підписувача/Підписувачів (при наявності іншого діючого Ключа Підписувача).
Відповідно до пунктів 143-144 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів затвердженого Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 № 164, надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди).
Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача.
Надавач платіжних послуг, який обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції з використанням платіжного інструменту в разі опротестування неналежної платіжної операції власником рахунку та/або держателем та/або на вимогу емітента зобов`язаний після отримання відповідного повідомлення негайно заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів.
Також, п. 146-147 даної постанови встановлено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків.
У той же час, відповідно до ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги» платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, відповідно до умов укладеного між ними договору про надання платіжних послуг.
Платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції. У разі виявлення невідповідності інформації платник має відшкодувати надавачу платіжних послуг шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації.
Платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій.
Платник зобов`язаний негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити надавача платіжних послуг у визначеному договором порядку про факт виконання з його рахунку неналежної або неакцептованої платіжної операції для отримання відшкодування за такою операцією.
Платник має право вимагати відшкодування коштів за неналежною платіжною операцією, за умови повідомлення про це надавача платіжних послуг протягом 90 календарних днів з дати списання коштів за такою операцією з його рахунку.
Зазначений у цій частині строк не застосовується, якщо надавач платіжних послуг не дотримався свого обов`язку щодо інформування платника про виконані платіжні операції згідно з вимогами цього Закону.
До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.
З огляду на викладене, чинне законодавство покладає відповідальність за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій як на надавача платіжних послуг платника, так і на надавача платіжних послуг отримувача під час виконання платіжних операцій.
Даний висновок також узгоджуються та відповідає висновкам Верховного Суду, які викладені у постановах від 21.07.2022, від 21.06.2023 у справі № 922/4091/19 та від 23.04.2025 у справі № 910/3176/24.
Згідно постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 квітня 2024 року у cправі № 916/101/23 Об`єднана палата зазначає, що «негайне повідомлення» виступає як оціночна категорія, яка розглядається судом у порядку статті 86 ГПК України на підставі доводів, доказів і обставин справи. Обов`язок негайного повідомлення означає, що таке повідомлення має бути зроблено максимально швидко та за першої можливості з урахуванням часу.
Матеріалами справи встановлено, що оспорювані платіжні операції було здійснено в проміжку часу з 16:21 год. 31.03.2025 до 18:06 год. 31.03.2025, втім Позивачем заяву та пояснення про списання коштів з рахунку Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» було подано до АТ «ТАСКОМБАНК» 01.04.2025. о 17:35 год. Тобто повідомлення здійснено через добу після вчинення таких дій.
Поряд з цим, самим Позивачем повідомлено, що вхід в систему клієнт банк від імені ОСОБА_2 було здійснено під його ключем ОСОБА_3 , яка не є верифікованою, ідентифікованою як уповноважена особа Клієнта, яка власноручно пише про свою роботу в Комплексі електронного банкінгу. 
Позивач у позовній заяві зазначає, що на рахунок Позивача відбулось зарахування грошових коштів у ході обміну валюти, які надійшли на вище зазначений рахунок 31.03.2025 о 17:48:53 год. у сумі 354 974, 40 грн., обмін яких було здійснено з рахунку Позивача: НОМЕР_6 (валютний) - 31.03.2025 о 17:24:52 год. 8000 ЄВРО та 31.03.2025 17:48:53 год. сума 118 762, 03 грн., обмін яких було здійснено з рахунку: НОМЕР_6 (валютний) - 31.03.2025 о 17:24:53 год. 2900 дол. США. Позивач зазначає, що у заяві про продаж іноземної валюти або банківських металів № 16 від 31.03.2025 (валюта долар США) та заяві про продаж іноземної валюти або банківських металів № 17 від 31.03.2025 (валюта Євро) поданої шахраями в полі «ПІБ працівника, уповноважений вирішувати питання щодо продажу іноземної валюти або банківських Металів» замість Позивача вказано іншу особу - « ОСОБА_1 », яка не є уповноваженою особою Позивача, якій не надавався доступ до системи за договорами та яка ніколи не вказувалася раніше в таких або інших заявах Позивача. В полі «Номер телефону» вказано інший номер телефону, аніж визначений та закріплений у заяві-договорі банківського рахунку та комплексного надання послуг номер телефону Позивача. Також у разі продажу валюти Позивач завжди вказує в заяві код операції та мету такого продажу як « 215 Продано власні кошти клієнта-юридичної особи». В заяві № 16 від 31.03.202 код операції та мета продажу валюти вказані інші, а саме: « 211 Продаж валютної виручки», тоді як жодної виручки Позивач ніколи не отримує, адже є некомерційною організацією.
Відповідно до пункту 7 розділу II «Порядок здійснення валютних операцій із купівлі, продажу, обміну безготівкової іноземної валюти/банківських металів без фізичної поставки та оформлення і подання суб`єктами валютних операцій до банку заяв про купівлю або продаж іноземної валюти або банківських металів, їх виконання» Положення «Про здійснення операцій з валютними цінностями», затвердженого Постановою Правління НБУ № 2 від 02.01.2019р., Суб`єкт валютних операцій (далі - клієнт) для здійснення валютних операцій із купівлі/продажу/обміну іноземної валюти/банківських металів подає до банку заяву на купівлю або продаж іноземної валюти або банківських металів (далі - заява). Заява подається в довільній формі.
Відповідно до пункту 8 розділу І Положення «Про використання 1 електронного підпису та електронної печатки», затвердженого Постановою Правління НБУ 172 від 20.12.2023р., Особа, що підписала електронний документ ЕП, у такий спосіб засвідчує, що ознайомилася з усім текстом документа, повністю зрозуміла його зміст, не має заперечень до тексту документа (або її заперечення внесені як окремий реквізит документа) і свідомо використала свій ЕП у контексті, передбаченому документом (підписала, затвердила, погодила, завізувала, засвідчила, ознайомилася).
Пунктом 18 розділу II «Порядок оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах» Положення Про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, затвердженого Постановою Правління НБУ № 216 від 28.07.2008р. (у редакції Постанови Правління Національного банку України 25.08.2022 №.189) визначено, що відповідальність за правильність заповнення реквізитів платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах несе(уть) особа(и), яка(і) підписала(и) цей документ.
Згідно п. 14.16. Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», користувач в разі виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити Банк у спосіб, передбачений договором. До моменту такого повідомлення користувачем банку про втрату банківської картки/електронного платіжного/розрахункового засобу або інші дії третіх осіб з його карткою/розрахунковим рахунком, ризик збитків від здійснення операцій відповідальність несе виключно користувач.
Матеріалами справи встановлено, що в усіх платіжних документах Позивача, зокрема і в Заявах про продаж іноземної валюти або банківських металів №16 та № 17 від 31 березня 2025 року, крім іншого, також зазначені дата та позначка часу накладання електронного підпису та ідентифікатор електронного підпису Ващиленка А.М, як уповноваженої особи Позивача.
Згідно п. 9 цього ж розділу Постанови НБУ № 2, Банк має право повернути без виконання заяву клієнта, якщо виконання заяви призведе до невиконання банком наявного в нього на виконанні згідно із законодавством України документа стосовно цього клієнта про арешт на майно (кошти), заборону вчинення певних дій або про утримання від вчинення певних дій, заборону боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном (коштами), яке(і) належить(ать) йому на праві власності або примусове списання коштів.
З пояснень Відповідача, поданих до суду 15.05.2026 встановлено, що після отримання повідомлення про спірні операції, поданого ОСОБА_3 від імені Позивача до відділення банку о 17:35 год. 01 квітня 2025 року, АТ «ТАСКОМБАНК» було зупинено всі операції по рахунку Позивача повідомлено НБУ та банки контрагенти про зазначені спірні операції з вимогою повернути перераховані кошти за спірними операціями з рахунків отримувачів цих коштів, проведено перевірку роботи системи клієнт банк, дійсності ключів та електронного підпису уповноваженої особи Позивача, проведено перевірку дійсності сім-карти клієнта та проведено зарахування повернених коштів зазначених спірних операції, які були зупинені та повернуті іншими банками контрагентами цих платіжних операцій в сумі 42 336,00 грн. Факт повернення суми у розмірі 42 336,00 грн. Позивачем не заперечується.
З огляду на зазначене, оспорювані транзакції проведено за згодою та санкціонованою участю самого Позивача, що підтверджується проходженням процедури верифікації та накладенням електронного підпису його уповноваженою особою.
Позивач також наголошує на тому, що таке списання грошових коштів відбулося через неправомірні дії Відповідача, який не зупинив підозрілі платежі. 
Відповідно до положень частини першої статті 43 Закону України "Про платіжні послуги" надавач платіжних послуг платника під час виконання платіжної операції з рахунку платника зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції ініціатора відповідність:
- номера рахунку платника та коду платника (коду юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) згідно з Єдиним державним реєстромпідприємств та організацій України / податкового номера або серії (за наявності) та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); або
- унікального ідентифікатора платника. Надавач платіжних послуг приймає рішення щодо перевірки в платіжній інструкції інформації, зазначеної в пунктах 1 або 2 цієї частини, самостійно, а якщо він є учасником платіжної системи - згідно з правилами платіжної системи.
Відповідно до пункту 12 Інструкції №163 надавач платіжних послуг приймає до виконання надану ініціатором платіжну інструкцію за умови, що платіжна інструкція оформлена належним чином та немає законних підстав для відмови в її прийнятті.
Надавач платіжних послуг має право відмовити в прийнятті до виконання платіжної інструкції, якщо:
1) обов`язкові реквізити заповнено з порушенням вимог розділів II, IV цієї Інструкції та додатка до цієї Інструкції або обов`язкові реквізити, які встановлені правилами платіжної системи/внутрішніми правилами надавача платіжних послуг, заповнено з порушенням вимог щодо їх заповнення, установлених правилами платіжної системи/внутрішніми правилами надавача платіжних послуг;
2) немає супровідних документів, надання яких разом із платіжною інструкцією передбачено законодавством України, цією Інструкцією, або закінчився строк дії цих супровідних документів;
3) платіжну інструкцію подано до надавача платіжних послуг з порушенням законодавства України або не може бути виконано відповідно до законодавства України.
Положеннями пункту 14 Інструкції № 163 визначено, що надавач платіжних послуг платника під час виконання платіжної операції з рахунку платника зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції ініціатора відповідність:
1) номера рахунку платника та коду платника [коду юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) згідно з ЄДРПОУ/реєстраційного номера/РНОКПП або серії (за наявності) та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті)] або
2) унікального ідентифікатора платника.
Інформація, зазначена в підпункті 1 або в підпункті 2 пункту 14 розділу I цієї Інструкції, яку надавач платіжних послуг платника зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції під час виконання платіжної операції, визначається надавачем платіжних послуг платника, а для учасників платіжної системи - правилами платіжної системи.
В силу положень пункту 15 Інструкції № 163 надавач платіжних послуг платника приймає до виконання платіжну інструкцію лише в разі відповідності інформації, зазначеної в підпункті 1 або в підпункті 2 пункту 14 розділу I цієї Інструкції, тій інформації про платника, що зберігається у цього надавача платіжних послуг.
Поряд із тим, відповідно до частини шостої статті 46 Закону України "Про платіжні послуги" надавач платіжних послуг отримувача під час виконання платіжної операції з метою встановлення належного отримувача коштів за платіжною операцією зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції відповідність:
1) номера рахунку отримувача та коду отримувача (коду юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України/податкового номера або серії (за наявності) та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); або
2) унікального ідентифікатора отримувача.
Надавач платіжних послуг приймає рішення щодо перевірки в платіжній інструкції інформації, зазначеної в пунктах 1 або 2 цієї частини, самостійно, а якщо він є учасником платіжної системи - згідно з правилами платіжної системи.
Надавач платіжних послуг отримувача зараховує кошти за платіжною операцією на рахунок отримувача лише у разі, якщо зазначена у пункті 1 або 2 цієї частини інформація, яку він перевіряє відповідно до вимог цієї частини, відповідає тій інформації про отримувача, що зберігається у такого надавача платіжних послуг.
У разі невідповідності номера рахунку та/або коду отримувача надавач платіжних послуг отримувача має право:
1) зупинити проведення платіжної операції на строк до чотирьох робочих днів та зарахувати кошти на відповідний рахунок для встановлення належного отримувача. У разі неможливості встановлення належного отримувача надавач платіжних послуг отримувача зобов`язаний не пізніше четвертого робочого дня після надходження коштів повернути їх надавачу платіжних послуг платника із зазначенням причини повернення;
2) не уточнювати номер рахунку та/або код отримувача. У такому разі надавач платіжних послуг отримувача зобов`язаний повернути кошти надавачу платіжних послуг платника не пізніше наступного робочого дня після їх надходження із зазначенням причини повернення.
Надавачі платіжних послуг мають право здійснювати обмін інформацією між собою щодо невідповідності/відсутності унікального ідентифікатора отримувача.
Порядок обміну інформацією між надавачами платіжних послуг щодо невідповідності/відсутності унікального ідентифікатора отримувача визначається правилами платіжної системи.
У разі недотримання вимог, зазначених у цій частині, відповідальність за шкоду, заподіяну отримувачу, несе надавач платіжних послуг отримувача.
Згідно з положеннями пунктів 21, 22 Інструкції № 163, надавач платіжних послуг отримувача зобов`язаний забезпечити зарахування суми коштів за платіжною операцією на рахунок отримувача протягом операційного дня надходження коштів на рахунок надавача платіжних послуг отримувача або в інший строк, визначений договором
Надавач платіжних послуг отримувача під час виконання платіжної операції з метою встановлення належного отримувача коштів за платіжною операцією зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції відповідність:
1) номера рахунку отримувача та коду отримувача [коду юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) згідно з ЄДРПОУ/реєстраційного номера/РНОКПП або серії (за наявності) та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті)] або
2) унікального ідентифікатора отримувача.
Інформація, зазначена в підпункті 1 або в підпункті 2 пункту 22 розділу I цієї Інструкції, яку надавач платіжних послуг отримувача зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції під час виконання платіжної операції, визначається надавачем платіжних послуг отримувача, а для учасників платіжної системи - правилами платіжної системи.
Згідно з положеннями пункту 23 Інструкції № 163 надавач платіжних послуг отримувача зараховує кошти за платіжною операцією на рахунок отримувача лише в разі відповідності інформації, зазначеної в підпункті 1 або в підпункті 2 пункту 22 розділу I цієї Інструкції, тій інформації про отримувача, що зберігається в цього надавача платіжних послуг.
Пунктом 24 Інструкції № 163 визначено, що надавач платіжних послуг отримувача в разі невідповідності номера рахунку та/або коду отримувача має право зупинити проведення платіжної операції на строк до чотирьох робочих днів (у які враховується день зарахування коштів на рахунок до з`ясування надавачем платіжних послуг отримувача) та зарахувати кошти на рахунок до з`ясування для встановлення належного отримувача.
Надавач платіжних послуг отримувача для встановлення належного отримувача зобов`язаний надіслати надавачу платіжних послуг платника запит щодо уточнення номера рахунку та/або коду отримувача.
Надавач платіжних послуг отримувача в разі надання надавачем платіжних послуг платника уточнених даних щодо номера рахунку та/або коду отримувача повинен зарахувати кошти на рахунок отримувача протягом операційного дня, в який було отримано уточнені реквізити.
Надавач платіжних послуг отримувача в разі неможливості встановлення належного отримувача або не надходженні уточнених даних від надавача платіжних послуг платника не пізніше четвертого робочого дня зобов`язаний повернути кошти надавачу платіжних послуг платника із зазначенням причини повернення.
Надавач платіжних послуг отримувача має право не уточнювати номера рахунку та/або коду отримувача. У такому разі надавач платіжних послуг отримувача зобов`язаний повернути кошти надавачу платіжних послуг платника не пізніше наступного робочого дня після їх надходження із зазначенням причини повернення.
Наведені вище норми чинного законодавства визначають перелік реквізитів, що підлягають перевірці та які є обов`язковими, як для надавача платіж них послуг платника, так і надавача платіжних послуг отримувача.
У той же час, з пояснень бухгалтера ВГО «УАПЦ» ОСОБА_3 від 01.04.25р. о 17:35 год., вона, як бухгалтер ВГО «УАПЦ» 31.03.2025 працювала в системі дистанційного доступу до рахунків Позивача, Комплекс електронного банкінгу, приблизно до 16 год. 20 хв., в якій набирала платіжні інструкції для оплати, після того як, з її слів - «виключився ноутбук і вона в нього не змогла увійти», о 18.30 вона написала системному адміністратору що виникла така проблема, він спробував змінити пароль віддалено без її участі, але вона так і не увійшла. ОСОБА_3 в своїй заяві зазначає, що 01.04.2025р. вона увійшовши до системи побачила що було проведено декілька операцій, які вона не проводила і після цього, вже ввечері наступного дня, після проведення операцій Вона подала до відділення банку свою заяву, і лише після цього операції по рахунку були зупинені, про що у відповідь на листи клієнта було додатково письмово повідомлено клієнта.
Як було зазначено вище, відповідно до протоколів роботи Комплексу електронного банкінгу за 31.03.2025р., були здійснені успішні підключення з використанням удосконаленого електронного підпису уповноваженої особи ОСОБА_2 . Підключення були здійснені шляхом введення вірного паролю до ключа електронного підпису, введенням вірного одноразового коду автентифікації для кожного підключення окремо. БМБ-повідомлення для автентифікації були направлені на телефонний номер НОМЕР_1 , який зазначений в Заяві та закріплений за ОСОБА_2 ..
Також з наданої Відповідачем до Відзиву банківської виписки вбачається, що 31.03.2025р. проводились не лише оспорювані платежі а і інші платежі зокрема оплата заробітної плати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , оплата їх послуг як ФОП- ів, сплата орендних платежів, податків, зборів та інших платежів, які були проведені відповідно до їх черговості підготовки та подання, згідно з п. 4.3.11.Правил, і які наразі Позивачем не оспорюються.
Вищевказане свідчить про те, що підпис та пароль клієнта був справжніми та правильними, відправка платіжної інструкції "в проводку" здійснювалася з робочого місця, компрометація ключа не виявлена, зі сторони Банку була проведена посилена автентифікація користувача при вході в систему ДСО, шляхом направлення повідомлення на телефонний номер НОМЕР_1 . Спірні платіжні інструкції надійшли безпосередньо від позивача.
Відповідно до п. 32.3.2 ст. 32 Закону "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" у разі помилкового переказу з рахунка неналежного платника, що стався з вини банку, цей банк зобов`язаний переказати відповідну за рахунок власних коштів суму переказу на рахунок неналежного платника, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня помилкового переказу до дня повернення суми переказу на рахунок неналежного платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором.
Згідно з ч. 10 ст. 86 Закону України «Про платіжні послуги» у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення неналежного платника (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника та сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку коштів за помилковою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок неналежного платника.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що Позивачем не доведено вину Відповідача у доступі третіх осіб до інформації, яка дозволила ініціювати банківські операції, і не спростував наявність своєї вини у несанкціонованому списанні коштів з своїх рахунків. А тому, позовні вимоги Позивача до задоволення не підлягають.
Матеріалами справи також встановлено, що 01.04.2025 Позивач зайшовши до системи клієнт-банк виявив, що з його рахунків в АТ «Таскомбанк» здійснено несанкціоноване списання грошових коштів на загальну суму 3 294 719,00 грн., а саме:
1) з рахунку НОМЕР_3 - гривневий:
- 31.03.2025 16:32:25 год. сума 98 709 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:25 год. сума 99 809 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лапік Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 17:01:44 год. сума 21 265 грн. перераховано на рахунок ФОП « Атаманюк Світлана Володимирівна » ЄРДПОУ: НОМЕР_5.
2) з рахунку НОМЕР_4 - гривневий: - 31.03.2025 16:36:53 год. сума 348 709 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 16:46:58 год. сума 39 809 грн. перераховано на рахунок ФОП « Атаманюк Світлана Володимирівна » ЄРДПОУ: НОМЕР_5.
3) з рахунку НОМЕР_6 - гривневий та валютний: 
- 31.03.2025 16:47:21 год. сума 26 540 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5.
4) з рахунку НОМЕР_7 :
- 31.03.2025 16:26:50 год. сума 497 092 грн. перераховано на рахунок ТОВ «БФ КРРЕАЛБУД» НОМЕР_8 ЄРДПОУ: 43537510;
- 31.03.2025 16:26:53 год. сума 481 090 грн. перераховано перераховано на рахунок ТОВ «БФ УКРРЕАЛБУД» НОМЕР_8 ЄРДПОУ: 43537510;
- 31.03.2025 16:32:28 год. сума 99 804 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:31 год. сума 147 601 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:33 год. сума 148 722 грн. перераховано на рахунок ФОП «Лашко Богдан Валерійович» ЄРДПОУ: НОМЕР_11;
- 31.03.2025 16:32:33 год. сума 476 093 грн. перераховано на рахунок ТОВ «БФ УКРРЕАЛБУД» НОМЕР_8 ЄРДПОУ: 43537510;
- 31.03.2025 16:46:35 год. сума 198 702 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 17:01:44 год. сума 38 909 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 17:49:12 год. сума 71 209 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 17:49:12 год. сума 299 873 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:02:40 год. сума 19 802 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:02:40 год. сума 28 740 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:02:40 год. сума 38 701 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:24:15 год. сума 9 890 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 ;
- 31.03.2025 18:24:21 год. сума 4 546 грн. перераховано на рахунок ФОП «Атаманюк Світлана Володимирівна» ЄРДПОУ: НОМЕР_5 .
Позивач у позовній заяві зазначає, що особи, на рахунки яких були перераховані кошти не є контрагентами Позивача за будь-якими договорами, жодних правовідносин між ними немає. 
Позивач під час розгляду даної справи повідомив, що з заявами про повернення безпідставно набутих коштів до вказаних вище суб`єктів не звертався.
Згідно з ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно зі ст.1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.
У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.
Стаття 1212 ЦК України визначає загальні умови існування цивільно-правових зобов`язань, що виникають у зв`язку із так званим безпідставним збагаченням, тобто набуттям або збереженням майна без достатньої правової підстави. Норми цієї статті застосовуються під час вирішення спорів, пов`язаних із відновленням майнового стану, оскільки зобов`язання із безпідставного збагачення є загальною підставою для відновлення майнового стану осіб (відновлення справедливості) в разі відсутності інших підстав для цього, якщо захист прав особи не може бути здійснений на підставі договору, делікту, закону тощо.
Відповідно до ч.ч.2,3 ст.1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Положення цієї глави застосовуються також до вимог про:
1) повернення виконаного за недійсним правочином;
2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння;
3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні;
4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Верховний Суд неодноразово зазначав про те, що загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї норми за наявності ознаки безпідставності такого виконання.
Такі висновки наведені в постановах Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №910/13271/18, від 23.04.2019 у справі №918/47/18, від 01.04.2019 у справі №904/2444/18 та у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.09.2022 у справі №913/703/20.
Також Верховний Суд неодноразово зазначав, що набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином (постанови Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №910/13271/18, від 23.01.2020 у справі №910/3395/19, від 23.04.2019 у справі №918/47/18, від 01.04.2019 у справі №904/2444/18).
Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
У відповідності до ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Зі змісту ст.77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Згідно ст.78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи
У відповідності до ст.79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Отже, надані відповідачем докази, про які суд вказував вище, є вірогідними. Позивач не подав доказів на спростування вірогідності доказів наданих відповідачем та не подав доказів, які б суд міг визнати більш вірогідними ніж ті, що наявні у матеріалах справи.
Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Окрім того, суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).
Відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.
Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237, 238, 240, 241, 242, 254, 255, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:
1. У задоволені позову Всеукраїнської громадської організації «Українська асоціація центрів підтримки бізнесу» - відмовити повністю.
У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст рішення складено та підписано 02.06.2026.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА