ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2026 року	справа № 380/1189/26	

Львівський окружний адміністративний суд, у складі:
головуючої судді за участю	Морської Галини Михайлівни 	
секретаря судового засідання представника позивача представника відповідача	Фінканін М.С.  Кульченко М.В. Паїк М.В.	
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування наказу про звільнення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі - відповідач), в якому просить :
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП у Львівській області від 07.01.2026 № 64 "Про порушення службової дисципліни та застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області" в частині звільнення ОСОБА_2 зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП у Львівській області (по особовому складу) від 07.01.2026 № 15 о/с про звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції;
- поновити ОСОБА_2 на службі в поліції на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з 08.01.2026;
- стягнути з ГУНП у Львівській області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 08.01.2026 до дня фактичного поновлення на роботі.
Ухвалою від 27.01.2026 відкрите провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначене на 18.02.2026.
Протокольними ухвалами від 18.02.2026, 25.03.2026, 15.04.2026 в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву.
Ухвалою від 22.04.2026 закрите підготовче провадження, справи призначена до судового розгляду на 04.05.2026.
Ухвалами від 04.05.2026, 01.06.2026, 15.06.2026 у судових засіданнях оголошені перерви.
У судовому засіданні 15.06.2026 суд перейшов до стадії ухвалення рішення, призначивши проголошення рішення суду на 24.06.2026.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом ГУНП у Львівській області від 07.01.2026 № 64 застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, та наказом ГУНП у Львівській області (по особовому складу) від 07.01.2026 № 15 о/с позивача звільнено зі служби в поліції, за вчинення позивачем дій, які полягали у грубому порушенні службової дисципліни, дискредитацією звання поліцейського, що є несумісними з подальшим проходженням ОСОБА_2 служби в поліції. 
Підставою для звільнення слугував висновок службового розслідування від 05.01.2026 щодо подій, які мали місце 04.01.2026 у м. Дрогобичі. Дисциплінарною комісією встановлено, що позивач, перебуваючи поза службою, керував автомобілем у стані алкогольного сп`яніння та допустив ДТП, чим вчинив дисциплінарний проступок.
Позивач стверджує, що на момент вказаної події позивач перебував поза службою, не в однострої та не на службовому авто, без зброї та спецзасобів, що не було враховано під час службового розслідування та вказана обставина не відображена у фабулі дисциплінарного наказу. Службовим розслідуванням не доведено дискредитацію позивачем звання поліцейського.
Посилаючись на процедурні порушення під час призначення та проведення службового розслідування, стверджуючи про застосування до позивача непропорційного стягнення до вчиненого правопорушення та наполягаючи на подвійному притягненні позивача до відповідальності за одне і те саме порушення (адміністративна за КУпАП та дисциплінарна), просить суд задовольнити позов.
Представниця позивача у судовому засіданні підтримала позов, просила його задовольнити.
Відповідач надіслав суду відзив, у якому заперечив проти задоволення позову, мотивуючи тим, що лейтенант поліції ОСОБА_2 грубо порушив службову дисципліну, скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції, тому поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органах Національної поліції України. Дисциплінарною комісією, враховано й той факт, що лейтенант поліції ОСОБА_2 відповідно до свої посадових інструкцій інспектора відділу реагування патрульної поліції чітко усвідомлював характер свої дій та настання можливих правових наслідків за вчинення адміністративного правопорушення та дисциплінарного проступку. У даному випадку лейтенантом поліції ОСОБА_2 вчинено діяння, несумісне з його проходженням служби в поліції і не відповідає званню поліцейського, оскільки ним вчинено проступок проти інтересів служби, який в повній мірі суперечить виконанню покладених на нього службових повноважень, однак нехтуючи установленими вимогами чинного законодавства, допустив порушення, яке підриває довіру до нього, як до носія влади, та унеможливлює подальше виконання ним своїх службових обов`язків, що суперечать сутності й призначенню правоохоронних інституцій в підрозділі поліції, де проходить службу ОСОБА_2 .
Представниця відповідача у судовому засіданні підтримала позицію, викладену у відзиві, просила суд відмовити у задоволенні позову.
Позивач надіслав відповідь на відзив, у якому стисло повторив аргументи позову.
Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд зазначає наступне.
Наказом ГУНП у Львівській області № 64 від 07.01.2026 «Про порушення службової дисципліни та застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» за грубе порушення службової дисципліни, зокрема невиконання вимог пункту 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 3, 4, 6, 13, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, вимог пункту 2.9 а Розділу IIПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, абзаців 23, 24, 25 посадової інструкції інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП, підпунктів 1.1, 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 та скоєння вчинку, який підриває авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, застосовано до інспектора відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0154537) дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУНП у Львівській області від 07.01.2026 № 15 о/с ОСОБА_2 відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, викладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Не погодившись із цими наказами, позивач звернувся до суду.
Судом встановлено, що спірні накази прийняті за результатами службового розслідування, призначеного Наказом ГУНП у Львівській області № 17 від 05.01.2026 , яким також створена дисциплінарна комісія.
05.01.2026 затверджений Висновок службового розслідування з приводу можливого порушення службової дисципліни зі сторони інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 (далі - Висновок службового розслідування).
За результатами службового розслідування встановлено наступне:
«…05 січня 2026 року до ГУНП за вихідним № 282-2026 надійшло подання ЛУ ДВБ НП України з приводу можливого порушення службової дисципліни зі сторони інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_2 . Зі змісту вказаного подання вбачається, що «...04 січня 2026 року до Львівського управління ДВБ НП України надійшла інформація про дорожньо-транспортну пригоду з потерпілими за участю інспектора відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0154537), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуваючи поза службою у цивільному одязі, цього ж дня близько 09:50 за адресою: м. Дрогобич, вул. Самбірська, 47, керуючи автомобілем марки «Volkswagen Golf», д.н.з. НОМЕР_1 , будучи не уважним, не врахував дорожньої обстановки, здійснюючи поворот ліворуч не надав перевагу в русі зустрічному транспортному засобу марки «Opel Astra», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням гр. ОСОБА_3 , 1970 р.н., який рухався назустріч, внаслідок чого відбулася ДТП. Лейтенант поліції ОСОБА_2 , перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проведено в Дрогобицькій міській лікарні, за допомогою газоаналізатора «АлкоФор-307», результат-2.25 проміле. За даним фактом на ОСОБА_2 складено адміністративні матеріали за ст. 124 та ч. 1 ст. 130 КУпАП...». 
В ході проведення службового розслідування з метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин даної події опитаний громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає м. Дрогобич, Львівської області, який пояснив, що 04.01.2026 приблизно о 09:50 перебував у м. Дрогобичі по вул. Симбірській, де знімав гроші з банкомату, там в цей час почув зі сторони дороги характерний удар. Підійшовши до дороги ближче він побачив зіткнення автомобілів марки «Opel Astra», н.з. НОМЕР_3 та марки «Volkswagen Golf» н.з. НОМЕР_1 . Відповідно одразу зателефонував на лінію «102» та повідомив про факт ДТП. Водій автомобіля марки «Opel Astra», н. з. НОМЕР_3 гр. ОСОБА_3 являється однокласником. Також, з ним в автомобілі була жінка та двоє неповнолітніх дітей. Водій автомобіля марки «Volkswagen Golf» н.з. НОМЕР_1 гр. ОСОБА_4 незнайомий, у подальшому під час спілкування з вказаним водієм, зазначений громадянин помітив у нього характерні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме запах алкоголю з порожнини рота, про що зазначив в повідомленні на лінію «102». Як згодом виявилось, останній являється діючим працівником поліції Дрогобицького РВП ГУНП.
Опитаний з даного приводу інспектор ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_2 (0154537), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Завадівка, Турківського району, Львівської області, освіта вища, в Національній поліції України з 01.09.2020, в посаді з 14.04.2023, діючих дисциплінарних стягнень немає, пояснив, що із наказом ГУНП у Львівській області від 05.01.2026 № 17 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», ознайомлений. Надалі, пояснив, що о 08:00 03.01.2026 перебував після нічного чергування та направився за адресою місця свого проживання, а саме на орендовану квартиру, що по АДРЕСА_1 . Напротязі дня, перебував в квартирі, оскільки відпочивав після нічного чергування, орієнтовно о 19:00 пішов до продуктового магазину, який знаходиться неподалік будинку, де зустрів свого знайомого ОСОБА_5 , з яким домовився орієнтовно о 22:00 зустрітись в нього вдома та щось випити з спиртних напоїв. Приблизно в вказаний час ОСОБА_6 прийшов до нього із пляшкою горілки об`ємом 0,7 л «Nemirov», яку вони розпивали лище удвох, після чого спільно розпили, ще одну пляшку горілку, яку лейтенант поліції ОСОБА_2 мав вдома. Вживали алкоголь до 04:00 04.01.2026, у свою чергу ОСОБА_2 ліг спати, а його знайомий ОСОБА_6 направився додому, так як проживає недалеко від нього. У подальшому, лейтенант поліції ОСОБА_2 зранку проснувся десь о 07:50, а близько о 08:20 направився на автомобілі марки «Volkswagen Golf» н.з. НОМЕР_1 (власником якого являється його матір ОСОБА_7 ) на АЗС «СНІРО», що по вул. Самбірській, 131/ 1 ум. Дрогобич, де купив пляшку пива та сигарети, на вищевказаному автомобілі рухався по вул. Самбірській та при здійсненні повороту ліворуч не надав перевагу в русі зустрічному транспорту, внаслідок чого допустив зіткнення із автомобілем марки «Opel Astra», н.з. НОМЕР_3 . Враховуючи, що пасажари автомобіля марки «Opel Astra», н.з. НОМЕР_3 отримали тілесні ушкодження, слідчим СВ Дрогобицького РВП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 , лейтенанта поліції ОСОБА_2 на підставі письмового направлення було скеровано до медичного закладу- Дрогобицької міської лікарні № 1 Дрогобицької міської ради для проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, результат 2,250 проміле. Відповідальність, за керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння поліцейським як на службі так і поза службою усвідомлює в повному обсязі. … 
З метою всебічного дослідження факту порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_2 , 05.01.2026 дисциплінарною комісією здійснено перегляд відеозаписів з портативних (нагрудних) відеореєстраторів екіпажу поліції ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП із позивним «Кельвін-101» у складі капітана поліції ОСОБА_9 та старшого сержанта поліції ОСОБА_10 .. Переглядом встановлено, що на відеозаписах файлів із назвою «0001564 00156420260104095908_0001» від 04.01.2026 у період часу з 09:59:08 по 10:04:08, «0001564_00156420260104100408_0002» від 04.01.2026 у період часу 10:04:08 по 10:09:08, «00015 64_0015 6420260104100908 0003» від 04.01.2026 у період часу з 10:09:08 по 10:13:05 відображено, що 04.01.2026 о 09:59 екіпаж поліції із позивним «Кельвін-101» у складі капітана поліції ОСОБА_9 та старшого сержанта поліції ОСОБА_10 прибув на місце ДТП, що по вул. Самбірська, 47, у м. Дрогобичі, де знаходяться автомобілі марки «Opel Astra», н.з. НОМЕР_3 та марки «Volkswagen Golf», н.з. НОМЕР_1 з явними механічними пошкодженнями, а неподалік них перебуває інспектор ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_2 . Також на місці ДТП перебуває бригада ШМД, лікарі якої проводять первинний медичний огляд учасникам ДТП, а поліцейські вищевказаного екіпажу встановлюють обставини дтп. від На відеозаписі файлу під назвою «NOR-OOO105-000000-20260104100734» від 04.01.2026 у період часу з 10:07:35 по 10:09:52, відображено о 10:08 розмову капітана поліції ОСОБА_9 та лейтенанта поліції ОСОБА_2 щодо обставин ДТП. На запитання капітана поліції ОСОБА_9 : «Як це сталося?», лейтенант поліції ОСОБА_2 нечітко та незрозуміло повідомляє, що він повертав ліворуч, а надалі повторюючи за капітаном поліції ОСОБА_9 , зазначив що інший учасник ДТП їхав прямо. На відеозаписі файлів під назвою «0001564_00156420260104105142_0004» період 04.01.2026 у часу з 10:51:42 по 10:53:57, «0001564_00156420260104110553_0005» від 04.01.2026 у період часу з 11:05:53 по 11:10:53, «0001564 00156420260104113029_0006» від 04.01.2026 у період часу з 11:30:28 по 11:35:28, «0001564_00156420260104113529_0007» від 04.01.2026 у період часу з 11:35:28 по 11:36:35, «0001564_00156420260104120259_0008» від 04.01.2026 у період часу з 12:02:58 по 12:07:58 відображено, що о 10:42 водія автомобіля марки «Volkswagen Golf» ОСОБА_2 направлено у КПП «ДМЛ № 1» ДМР, де з третьої спроби о 11:07 лікарем проведено огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестеру "Алкофор", результат - 2,250 %о, а о 11:09 здійснено забір крові для подальшого дослідженням на вміст етанолу. О 11:34 год. проведено огляд іншого учасника ДТП водія ОСОБА_3 , результат - 0,0%о). …
Таким чином, проведеним службовим розслідуванням установлено, що інспектор відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_2 , будучи зобов`язаним як працівник поліції відповідно пункту 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції) та пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів і доручень МВС України, НП України та ГУНП у Львівській області щодо обов`язку поліцейського за будь-яких обставин, як у робочий, так і в неробочий час, дотримуватись основоположних принципів, які закріплені у вищевказаних законодавчих актах України, 04.01.2026 перебуваючи поза службою в стані алкогольного сп`яніння (підтверджується довідкою № 1 про огляд та висновок спеціаліста приймально-ургентного відділення КНП «ДМЛ № 1» ДМР від 04.01.2026), із автомобілем усвідомлюючи характер своїх дій, унаслідок особистої недисциплінованості та повного відчуття безкарності, керуючи автомобілем марки «Volkswagen Golf», д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Самбірській, 47 у м. Дрогобичі не врахувавши дорожньої обстановки здійснив поворот ліворуч не надавши перевагу в русі зустрічному транспортному засобу, допустив зіткнення марки «Opel Astra», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням гр. ОСОБА_3 , внаслідок чого пасажири даного автомобіля гр. ОСОБА_11 та гр. ОСОБА_12 отримали тілесні ушкодження. У подальшому, відносно лейтенанта поліції ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 558744 за ст. 124 КУпАП, протокол про адміністративні правопорушення серії ЕПР1 № 558726, зач.1 ст. 130 КУпАП, та винесено постанову про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 6461885 за ч. 1 ст. 126 КУпАП. 
Такими своїми діями лейтенант поліції ОСОБА_2 грубо порушив службову дисципліну, зокрема пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), вимоги пунктів 3, 4, 6,13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 2.9 а Розділу 2 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, абзаців 23,24,25 посадової інструкції інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП, пункту 1.1, 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 та скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції, тому поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органах Національної поліції України. Водночас, дисциплінарною комісією, враховано й той факт, що лейтенант поліції ОСОБА_2 відповідно до свої посадових інструкцій інспектора відділу реагування патрульної поліції чітко усвідомлював характер свої дій та настання можливих правових наслідків за вчинення адміністративного правопорушення та дисциплінарного проступку. У даному випадку лейтенантом поліції ОСОБА_2 вчинено діяння, несумісне з його проходженням служби в поліції і не відповідає званню поліцейського, оскільки ним вчинено проступок проти інтересів служби, який в повній мірі суперечить виконанню покладених на нього службових повноважень, однак нехтуючи установленими вимогами чинного законодавства, допустив порушення, яке підриває довіру до нього, як до носія влади, та унеможливлює подальше виконання ним своїх службових обов`язків, що не лише суперечать сутності й призначенню правоохоронних інституцій в підрозділі поліції, де проходить службу ОСОБА_2 , а й розхитують підвалини державності, викривляють уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції України в європейську спільноту. Водночас, Керівництво Національної поліції України вимагає принципово ставитись до працівників, які сідають за кермо у стані алкогольного сп`яніння. Так, підпунктом 2 пункту 1 наказу НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» наголошено на безальтернативному застосуванні дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції поліцейських, які допустили керування транспортними засобами у стані (або з ознаками) сп`яніння. При цьому суттєвою обставиною, за якої вчинений дисциплінарний проступок, є правовий режим воєнного стану, коли на поліцейського покладено додаткові повноваження. 
Отже, керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння є грубим порушенням службової дисципліни і таким, що дискредитує та підриває авторитет поліції. Відтак, ОСОБА_2 вчинено дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості та суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Дискредитація звання органів Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості, та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників органів Національної поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті….».
Також у межах службового розслідування опитані старший інспектор - черговий чергової частини сектору моніторингу Дрогобицького РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_13 ; інспектор ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_9 ; поліцейський ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_10 ; слідчий слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП старший лейтенант поліції Тесак Андрій Андрійович; поліцейський ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_14 ; поліцейський ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП старший сержант поліції Наменаміков Орест Миколайович; начальник сектору контролю за обігом зброї Дрогобицького РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_15 ; заступник начальника ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП капітан поліції Мигалик Андрій Романович; начальник ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_16 ; заступник начальника відділу поліції з превентивної діяльності Дрогобицького РВП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_17 ; начальник Дрогобицького РВП ГУНП полковник поліції ОСОБА_18 , пояснення яких зафіксовані у висновку службового розслідування і долучені до матеріалів службового розслідування, та які підтверджують факти, викладені у ньому.
За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до наступного: «… За грубе порушення службової дисципліни, зокрема невиконання вимог пункту 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 3, 4, 6, 13, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вимог пункту 2.9 а Розділу II ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, абзаців 23, 24, 25 посадової інструкції інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП, підпунктів 1.1, 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 та скоєння вчинку, який підриває авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосувати до інспектора відділ реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0154537) дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції…».
Зазначені висновки службового розслідування стали підставою для прийняття спірних наказів.
Надаючи оцінку позиціям сторін, суд застосовує наступні правові норми.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII. (далі - Закон № 580- VIII). 
Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (ч.1 ст.1 Закону № 580-VIII). 
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України (ст. 17 Закону № 580-VIII).
Поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді (ч.1 ст. 18 Закону № 580-VIII). 
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (ч. 3 ст. 11 Закону № 580-VIII). 
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут). 
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (ст. 1 Дисциплінарного статуту). 
За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом (ст. 11 Дисциплінарного статуту).
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893)
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (п. 1 Розділу II. Призначення службового розслідування Порядку № 893). 
Судом встановлено, що 04 січня 2026 року до Львівського управління ДВБ НП України надійшла інформація про дорожньо-транспортну пригоду з потерпілими за участю інспектора відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , який перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння.
05 січня 2026 року до ГУНП у Львівській області надійшло подання ЛУ ДВБ НП України з приводу можливого порушення службової дисципліни зі сторони інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 . 
Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 05.01.2026 № 17 призначене службове розслідування.
На думку суду відповідач дотримався наведених вище правових норм щодо призначення службового розслідування, оскільки подання ЛУ Департаменту внутрішньої безпеки НП України від 05 січня 2026 року містило інформацію про скоєння інспектором ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області лейтенантом поліції ОСОБА_2 ДТП у стані алкогольного сп`яніння.
Відтак призначення службового розслідування є виправданим та законним. 
У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. 
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (ч. 1 – 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту).
Так дисциплінарна комісія встановила порушення позивачем службової дисципліни, виразилась і порушенні: 
1) пункту 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»; 
2) пунктів 3, 4, 6, 13, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ; 
3) вимог пункту 2.9 а Розділу ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306;
4) абзаців 23, 24, 25 посадової інструкції інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП;
5) підпунктів 1.1, 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 та скоєння вчинку, який підриває авторитет поліції.
Зазначені підстави також покладені в основу прийняття спірних наказів.
Так пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено: Поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Пунктами 3, 4, 6, 13, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: … 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; … 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; … 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Відповідно до пункту 2.9 а Розділу ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 2.9. водієві забороняється: а) керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Абзацами 23, 24, 25 посадової інструкції інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП встановлено, що Інспектор повинен запобігати вчиненню правопорушень. Безумовно виконувати накази (доручення) керівників, відданих (виданих) в межах повноважень та відповідно до законодавства України. Уживати в межах компетенції заходів для негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання службових обов`язків поліцейського, та невідкладного інформування про це безпосереднього керівника.
Підпунктами 1.1, 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 передбачено: «… 1. Кожному поліцейському органів та підрозділів ГУНП у Львівській області: 1.1 Професійно виконувати службові обов`язки, в т.ч. передбачені статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII, а також вимоги посадових інструкцій (функціональних обов`язків) згідно займаної посади. Діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією України, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України; … 1.16. Не допускати фактів керування транспортними засобами (службовим, приватним) у стані чи з ознаками алкогольного/наркотичного сп`яніння;…».
Суд зауважує, що ні позивач, ні його представниця не заперечують факту вчинення ОСОБА_2 ДТП у стані алкогольного сп`яніння.
Відтак дана обставина визнається сторонами та не потребує доведення.
Аргументи позивача на користь задоволення позову ґрунтуються на недотриманні дисциплінарною комісією порядку збирання доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, хибності висновку про пов`язаність події ДТП із порушенням службової дисципліни, та непропорційності застосованого виду дисциплінарного стягнення до вчиненого правопорушення.
Щодо доказів, використаних дисциплінарною комісією, суд зауважує наступне.
Спірним, на думку позивача, є отримання дисциплінарною комісією від начальника ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_16 довідки № 1 про огляд та висновок спеціаліста приймально-ургентного відділення КНП «ДМЛ№1» ДМР та відеозаписів з нагрудних камер поліцейських, котрі здійснювали реагування на подію на цифровому носії. Позивач стверджує, що лікарня офіційно не видавала копій довідки органам поліції у період з 04.01.2026 по 07.01.2026. Майор ОСОБА_16 , який не був членом комісії, отримав копію довідки не у спосіб передбачений законом та не будучи на те уповноваженою особою.
Із приводу цього суд зауважує, що відповідно до Висновку службового розслідування був опитаний начальник ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_16 , який є безпосереднім керівником позивача.
Так ОСОБА_16 дисциплінарній комісії пояснив, що 04.01.2026 приблизно о 10:00 до нього зателефонував інспектор ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_9 та повідомив про те, що ним здійснюється реагування на повідомлення по факту «ДТП з потерпілими» спільно з старшим сержантом поліції ОСОБА_10 , яка відбулася цього ж дня близько 09:50 по вул. Самбірська, 47, у м. Дрогобич за участю транспортних засобів «Volkswagen Golf» та «Opel Astra», одним із водіїв яких був інспектор ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_2 . На підставі вищевказаного майор поліції ОСОБА_16 одразу направився на місце події, де уже перебувало керівництво Дрогобицького РВП ГУНП. Попередньо встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_2 перебував з ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння покриву обличчя, поведінка яка не відповідає дійсності). Після чого на підставі скерування слідчого старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , лейтенанта поліції ОСОБА_2 було скеровано до медичного закладу для проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, результат - 2,250 проміле. Відносно лейтенанта поліції ОСОБА_2 складено адміністративні матеріали за ст. 124, ч. 1 ст. 130 та ч. 1 ст. 126 КУпАП. При цьому зазначив, що у процесі щоденної службової діяльності керівництвом Дрогобицького РВП ГУНП проводяться цільові інструктажі та робочі наради з особовим складом ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП, під час яких постійно доводяться вимоги керівництва МВС України, НПУ та ГУНП у Львівській області щодо дотримання службової дисципліни, професійної етики та законності під час виконання службових обов`язків. Окремо на цільових інструктаж та робочих нарадах наголошується про необхідність дотримання транспортної дисципліни, Правил дорожнього руху України. Додатково повідомив, що під час цільових інструктажів та робочих нарад систематично доводиться до відома особового складу категорична заборона керування транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а також у стані втоми, що знижує увагу та швидкість реакції водія. Наголошується на персональній відповідальності кожного працівника поліції за дотримання вимог законодавства, службової дисципліни та недопущення будь-яких дій, які можуть створювати загрозу життю та здоров`ю учасників дорожнього руху або дискредитувати Національну поліцію України. Таким чином, зі сторони Дрогобицького РВП ГУНП постійно вживаю заходів організаційного характеру, спрямовані на забезпечення дисципліни та законності зі сторони підпорядкованого особового складу. До наданого пояснення майор поліції ОСОБА_16 долучив копію всіх адміністративних матеріалів складених відносно інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_2 , а саме: протокол серії ЕПР1 № 558744 за ст. 124 КУпАП, протокол серії ЕПР1 № 558726 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та постанова серії ЕНА № 6461885 за ч. 1 ст. 126 КУпАП, схему місця ДТП, довідка № 1 про огляд та висновок спеціаліста приймально-ургентного відділення КНП «ДМЛ№1» ДМР та відеозаписи з нагрудних камер поліцейських котрі здійснювали реагування на подію на цифровому носії (компакт диски).
Із посадової інструкції Начальника відділу реагування патрульної поліції Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_16 слідує, що він організовує роботу відділу, забезпечує якісне та ефективне виконання покладених на нього, завдань і функцій. Подає керівництву пропозиції щодо вдосконалення структури, штатної чисельності відділу, призначення, звільнення, заохочення та накладання стягнень на працівників відділу. Користується інформаційними ресурсами МВС, Національної поліції та інших органів державної влади з обов`язковим дотриманням законодавства у сфері захисту персональних даних. Повинен сприяти керівникові в організації; дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені. порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Долучені відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, які прибули за повідомленням про ДТП були переглянуті членами дисциплінарної комісії та описані у висновку і Акті перегляду відеозаписів.
Також до матеріалів службового розслідування долучена довідка Комунального некомерційного підприємства «Дрогобицька міська лікарня № 1» ДМР від 04.01.2026 № 1, відповідно до якої об 11:07 год проведене обстеження ОСОБА_2 за допомогою алкотестера, за результатами якого встановлений вміст етанолу у видихуваному повітрі – 2,250 мл/л.
Факт проведення огляду позивача у медичному закладі зафіксований на бодікамерах поліцейських, які були присутні при огляді та отримали довідку КНП «ДМЛ№1» ДМР.
Зазначені докази підтверджують факт перебування позивача за кермом у стані алкогольного сп`яніння, що не заперечує сам позивач у своїх поясненнях, наданих у межах службового розслідування.
Відтак, суд відхиляє доводи позивача про порушення дисциплінарною комісією процедури збирання матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Щодо доведення порушення позивачем службової дисципліни, суд зазначає наступне.
Так позивач стверджує, що у межах службового розслідування не доведено дискредитацію позивачем звання поліцейського, оскільки позивач був поза службою, у цивільному одязі, на власному авто, також відсутні відомості, що дана подія набула широкого розголосу, крім того позивач вже поніс покарання за вчинену ДТП у межах адміністративної справи за КУпАП.
Суд не погоджується із такими твердженнями, оскільки чинне законодавство встановлює підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, та у свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, що узгоджується із правовою позицією аналогічного змісту викладеної в постановах Верховного Суду від 07 лютого 2020 року у справі № 260/1118/18, від 10.06.2021 у справі №420/241/20, від 27.04.2021 у справі № 160/6819/19, від 05.03.2020 у справі № 160/4878/19 та інших.
Також слід зазначити, що відповідно до постанов Верховного Суду від 29.09.2015 (справа № 21-1288а15) від 20.10.2015 (справа № 21-2103а15) від 22.09.2022 (справі № 420/4977/20) визначено, що в контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників Національної поліції та власне Національна поліція, пов`язані, насамперед із низкою моральних вимог, як пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Проходження служби в поліції, зважаючи на специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
За правилами ст. 11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Суд зазначає, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним саме дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, сумлінно виконувати покладені службові обв`язки, не вчиняти дії які порушують права та інтереси інших осіб, вчиняти усі необхідні дії для фіксування/реєстрації встановленого вчиненого кримінального чи адміністративного проступку. Тобто, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції. Також, слід зазначити, що у відповідності до складеної присяги та відповідно до діючого законодавства дії поліцейського мають сприяти підтримці авторитету та довіри до органів поліції. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20.
Відповідно до ст.64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки». 
Із тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 27.04.2021 у справі № 160/6819/19.
Також суд враховує, що відповідно до Указу Президента від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», введено воєнний стан на території України, який триває досі.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (ч. 4 ст. 8 Закону № 580-VIII).
Статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію» закріплені основні повноваження поліції, зокрема пунктом 24 частини 1 встановлено, що поліція, бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості. 
Статтею 24 Закону України «Про Національну поліцію» визначені додаткові повноваження поліції, а саме у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості. 
Згідно наказу № 242 від 08.04.2022 Національної поліції України «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» службова діяльність поліцейських та державних службовців (далі - працівників) підпорядкованих органів до завершення (скасування) на території України воєнного стану здійснюється у посиленому варіанті, згідно з правовими засадами діяльності Національної поліції України в умовах воєнного стану. Визначено організувати до завершення (скасування) на території України воєнного стану службову діяльність поліцейських та державних службовців (далі - працівників) підпорядкованих органів у посиленому варіанті, згідно з правовими засадами діяльності Національної поліції України в умовах воєнного стану.
Згідно Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності, затвердженої наказом МВС від 10 грудня 2015 року № 1560, затвердженої у Міністерстві юстиції України 05 січня 2016 року за № 12/28142, Посилений варіант службової діяльності (далі - посилений варіант) - комплекс організаційно- правових, превентивних, профілактичних, оперативних та інших заходів, пов`язаних з особливим режимом виконання службових завдань і залученням значної кількості поліцейських з метою швидкої стабілізації оперативної обстановки, якщо наявними силами і засобами, що безпосередньо залучені до забезпечення публічної безпеки і порядку у повсякденному режимі несення служби, їх виконати неможливо. 
Суд відхиляє доводи позивача про втрату чинності цим наказом, так як його дія не продовжувалась у зв`язку із продовженням воєнного стану, оскільки самим наказом передбачено організувати до завершення (скасування) на території України воєнного стану службову діяльність поліцейських та державних службовців підпорядкованих органів у посиленому варіанті, а за правилами частини 4. Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності посилений варіант вводиться на строк, крім випадків введення на території держави або в окремих її регіонах правового режиму надзвичайного та/або воєнного стану.
Так, підпунктом 2 пункту 1 наказу НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» наголошено на безальтернативному застосуванні дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції поліцейських, які допустили керування транспортними засобами у стані (або з ознаками) сп`яніння. 
Також підпунктом 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 передбачено не допускати фактів керування транспортними засобами (службовим, приватним) у стані чи з ознаками алкогольного/наркотичного сп`яніння.
Матеріали дисциплінарного провадження містять докази ознайомлення позивача із цими наказами, так само як і протоколи численних оперативних нарад, проведених із особовим складом Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, де керівництвом серед іншого наголошувалось про недопущення у робочий та позаробочий час випадків керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння.
Зазначені обставини доводять порушення позивачем службової дисципліни в частині невиконання пункту 1 (в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції), пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»; пунктів 3, 4, 6, 13, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ; підпунктів 1.1, 1.16 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» від 09.06.2025 № 2560 та скоєння вчинку, який підриває авторитет поліції; абзаців 23, 24, 25 посадової інструкції інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП.
Разом із тим суд критично ставиться до зазначення відповідачем серед підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності - порушення вимог пункту 2.9 а Розділу ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, оскільки таке порушення розглядається у межах адміністративного провадження на підставі КУпАП. Проте даний факт, на думку суду не може слугувати підставою для визнання протиправним усього висновку службового розслідування.
Щодо співмірності вчиненого правопорушення та застосованого дисциплінарного стягнення, суд зазначає наступне.
Суд зауважує, що пропозиція дисциплінарної комісії може братись до уваги суб`єктом уповноваженим на вирішення питання про застосування виду стягнення щодо поліцейського, а може й не враховуватись, оскільки суб`єкт застосування може встановити факт відсутності доказів вчиненого поліцейським дисциплінарного проступку, відсутність підстав для застосування дисциплінарного стягнення, чи прийняти рішення про накладення іншого виду стягнення, ніж той, що вказаний комісією.
Разом з тим дисциплінарна комісія у своїх висновках має зазначити, а суб`єкт застосування врахувати характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Як наслідок комісія вносить свою пропозицію щодо застосування відповідного виду дисциплінарного стягнення, а суб`єкт застосування визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 07.11.2019 по справі №826/1670/18, сам по собі висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.
Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в даному випадку, щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.
З наведеного вбачається, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.
Згідно пунктом 3 статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських.
Відповідно до пунктів 1-3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Право на оскарження поліцейським наказу про застосування дисциплінарного стягнення визначено законодавством (стаття 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункт 4 розділу VII Порядку №893).
Відповідно, однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6 частини першої статті 77 Закону).
Так дисциплінарною комісією встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_2 , попереджений щодо недопустимості випадків вчинення порушень службової та автотранспортної дисципліни, будь - яких порушень ПДР України, як у робочий так поза робочий час, зокрема керування транспортним засобом в стані сп`яніння (алкогольного, наркотичного), незареєстрованим у встановленому порядку, в тому числі без необхідних водійських документів (посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційний документ на транспортний засіб, чинний страховий поліс чи документ, що звільняє від такого обов`язку). 
Разом із тим доведеним є факт керування позивачем автомобілем у стані алкогольного сп`яніння та скоєння ДТП.
Суд звертає увагу на правові висновки Верховного Суду сформовані у постанові від 26.01.2026 у справі №260/271/24, в яких наголошено, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 420/14443/22, від 30 вересня 2024 року у справі № 600/5128/23-а.
Суд відхиляє доводи позивача про відсутність у його діях дискредитації звання поліцейського, оскільки він перебував поза службою, а подія не набула широкого розголосу, оскільки на думку суду, дискредитація звання органів Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості, та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників органів Національної поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. 
Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07.03.2019 у справі №819/736/18, від 22.10.2019 у справі № 480/3950/18, від 13 лютого 2020 року у справі №1.380.2019.000121, від 22 липня 2021 року у справі №580/1954/20 неодноразово наголошувалось, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Враховуючи наведене, суд вважає спірні накази правомірними та законними.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.
За приписами пункту 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, разом із тим, якщо суб`єкт владних повноважень надасть докази правомірності свого рішення, то обов`язок спростувати такі докази покладається на позивача, що кореспондується із принципом змагальності сторін, закріпленому у ст. 3 КАС України.
Враховуючи викладене, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Відповідно до правил ст. 139 КАС України, у разі відмови від позову, понесені позивачем судові витрати не відшкодовуються.
Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні позову відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Повне рішення складено 24 червня 2026 року.

Суддя	Морська Галина Михайлівна