Номер провадження 2/201/2004/2026
ЄУН 201/16261/25

Соборний районний суд міста Дніпра

Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України

19.06.2026 року          м. Дніпро
Соборний районний суд міста Дніпра у складі
головуючого судді Давидовської Т.В.,
за участю секретаря судового засідання Овчаренка Д.Є.,
позивача – ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи 
за позовом  ОСОБА_1 
до Дніпровської міської ради
треті особи: Перша дніпровська державна нотаріальна контора,  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,
установив:
І. Стислий виклад позиції учасників справи 
1.Представник Позивача – ОСОБА_1 (далі – Позивач, ОСОБА_1 ), звернувся до суду з позовною заявою до Дніпровської міської ради (далі – Відповідач, ДМР), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до якої Позивач просить суд визначити ОСОБА_1 , і.н.н. НОМЕР_1 додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилася після смерті брата ОСОБА_4 (далі – ОСОБА_4 ), 1952 року народження.
2.Позов обґрунтовувався тим, що ОСОБА_1 був рідним братом ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що не проживав разом з ОСОБА_4 , та, приблизно з 2018 року, не підтримував жодних стосунків. Між ними стався конфлікт, вони повністю припинили спілкування та не цікавилися долею один одного. Позивач та його мати намагалися лікувати померлого від алкогольної залежності, але все було марно, ОСОБА_1 бив свою маму та бився з Позивачем, що й призвело до вкрай негативного відношення до нього з боку брата. Позивач з братом то переривав спілкування, то мирився та продовжував підтримувати стосунки. За часів життя ОСОБА_4 склав заповіт, в якому все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, заповів своєму брату - ОСОБА_1 . Після остаточної сварки між братами цей заповіт спадкодавцем було скасовано. Померлий брат склав заповіт на ім`я свого сина - ОСОБА_3 . У жовтні 2024 року ОСОБА_5 дізнався, що його брат перебував на території Комунального закладу «Дніпропетровський геріатричний пансіонат» Дніпропетровської обласної ради (далі - КЗ «Дніпропетровський ГП» ДОР) та помер там. Позивач звернувся до органів РАЦС та отримав дублікат свідоцтва про смерть брата - ОСОБА_4 . Вказує, що не хоронив брата, не отримував його тіло, не отримував допомогу на поховання, К3 «Дніпропетровський ГП» ДОР не повідомляло Позивача про факт смерті його брата. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина – 1/3 квартири за адресою АДРЕСА_1 . Саме й цій квартирі наразі проживає Позивач. Після отримання та підтвердження інформації про смерть свого рідного брата ОСОБА_1 звернувся до Першої дніпровської державної нотаріальної контори, для вчинення нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті його рідного брата ОСОБА_4 , але йому було відмовлено, бо шестимісячний строк на подання заяви вже сплив. Зауважує, що наразі після смерті спадкодавця залишилася 1\3 частина квартири за адресою АДРЕСА_2 в даній квартирі належать Позивачеві і він проживає за даною адресою. Позивач не знав про факт смерті спадкодавця, не знав де проживає брат, мав з ним конфлікт за життя та не мав можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк у зв`язку з наведеними вище обставинами. Отже, у зв`язку з тим, що Позивачем було пропущено строк на прийняття спадщини він має можливість поновити його виключно в судовому порядкові і змушений звернутися до суду з цим позовом.
3.Представником Відповідача до суду поданий відзив на позовну заяву, у якому він вказує на те, що з матеріалів справи вбачається, що на момент відкриття спадщини, Позивач не проживав однією сім`єю разом з померлим братом ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до нотаріальної контори з порушенням встановленого строку. Зазначає, що звернення до Першої дніпровської нотаріальної контори було 22.11.2024 року. Постановою державного нотаріуса Першої дніпровської нотаріальної контори від 22.11.2024 року Позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку, встановленого законом строку. В матеріалах справи відсутні будь - які докази оскарження Позивачем вищевказаної постанови. Також, в позовній заяві міститься інформація щодо заповіту від 04.02.2008 року № 1-634, на який посилається Позивач, та зазначено, що вищевказаний заповіт було скасовано та спадкодавцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , було складено новий заповіт на користь свого сина – ОСОБА_3 . Отже вбачається, що в даній справі є спадкоємець першої черги. Звертає увагу суду на те, що Позивач відноситься до другої черги спадкування. Між тим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того факту, що Позивач переймався лікуванням ОСОБА_4 , а саме купував ліки, здійснював належний догляд за хворим за для якнайшвидшого його одужання тощо. В матеріалах справи міститься інформація, про те, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував у КЗ «Дніпропетровський ГП» ДОР з 15.09.2016 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 , що ще раз підтверджує той факт, що Позивач не піклувався про спадкодавця, не проживав однією сім`єю та не вів спільний побут з ОСОБА_4 . У зв`язку із зазначеним просить суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_4 у повному обсязі.

ІІ. Процесуальні дії у справі та позиції учасників справи
4.Ухвалою суду від 23.12.2025 року відкрите провадження у справі. Судовий розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
5.Ухвалою суду від 22.01.2026 року відкладено підготовче засідання.
6.11.02.2026 року справа знята з розгляду у зв`язку з відсутністю електропостачання в суді, що зафіксоване у відповідній довідці.
7.Ухвалою суду від 04.03.2026 року залучено до участі у справі третіх осіб та витребувано докази.
8.У підготовчому засіданні 24.03.2026 року та 14.04.2026 року постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання.
9.У підготовчому засіданні 11.05.2026 року застосовано до Позивача - ОСОБА_1 , заходи процесуального примусу у виді видалення із залу судового засідання 11.05.2026 року.
10.Ухвалою суду від 11.05.2026 року закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті, здійснено виклик свідка.
11.У судовому засіданні Позивача надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Просив суд задовольнити позов. 
12.Представник Відповідача у судовому засіданні надав пояснення, аналогічні викладеним у письмовій формі. Просив відмовити у задоволенні позову, оскільки, на її думку, відсутні поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
13.Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору,не скористались своїм право на подання пояснень щодо суті спору.

ІІІ. Установлені судом фактичні обставини справи та докази на їх підтвердження
14. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним братом  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить свідоцтво про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_2 від № 934449 (а.с. 13), свідоцтво про народження  ОСОБА_4 , серії НОМЕР_3 (а.с. 14).
15. ОСОБА_4 ,ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Чечелівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Дніпро) склав актовий запис № 409. Соборним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) повторно видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 (а.с. 10, 65 зворот).
16.Згідно із заповітом від 04.02.2008 року, посвідченим державним нотаріусом Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори (реєстровий номер 1-634),  ОСОБА_4 все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все, що буде належати йому на день смерті і на яке він за законом має право, заповів своєму брату - ОСОБА_1 (а.с. 44).
17.Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) заповіт за номером в реєстрі 1-634 від 04.02.2008 року, станом на дату видачі довідки – 22.11.2024 року, є чинним.
18.Крім того, вказаний витяг також містить інформацію про чинний заповіт за номером у реєстрі нотаріальних дій 807 посвідчений 19.08.2016 року Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Новіковою Н.А. (а.с. 42 зворот, 43).
19.З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження вбачається, що у  ОСОБА_4 є сином - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , номер актового запису про народження 2324. Матір`ю є ОСОБА_2 (а.с. 50 зворот, 52).
20.Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 17.08.1974 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області зареєстровано шлюб, номер актового запису 1935 (а.с. 144-146).
21.Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу, 28.08.1984 року Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, шлюб між ОСОБА_4 та  ОСОБА_2 розірвано, про що внесено актовий запис 983 (а.с. 141-143).
22.Представник Позивача отримав відповідь на адвокатський запит з КЗ «Дніпропетровський геріатричний пансіонат» якою повідомлено, що ОСОБА_4 , 1952 року народження, відповідно до путівки виданої департаментом соціального захисту населення Дніпропетровської облдержадміністрації від 12.10.2016 року № 2272 перебував в пансіонаті з 15.09.2016 року у по ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер не в пансіонаті, а в медичному закладі системи охорони здоров`я м. Дніпро (а.с. 21).
23.Державним нотаріусом Першої дніпровської державної нотаріальної контори Кравцовою А.І. 22.11. 2024 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії а саме: відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі ОСОБА_4 свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті його рідного брата ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском Позивачем шестимісячного строку на прийняття спадщини (а.с. 19-20).
24.Свідок ОСОБА_7 надав у суді показання про те, що він знайомий з позивачем з 1980 року, тому обізнаний про багато обставин з його життя. Зазначив, що померлий ОСОБА_4 був рідним братом ОСОБА_1 і вони проживали разом у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , разом з матір`ю. Стверджував, що ОСОБА_4 дуже сильно зловживав спиртним напоями, бешкетував, сварився з братом та матір`ю, бив останню, яка внаслідок цього отримувала тілесні ушкодження, вчинив у будинку пожежу. Вказував, що саме внаслідок такої поведінки брати посварилися і син померлого  ОСОБА_3 у 2018 році забрав останнього і, як виявилось згодом, помістив його до будинку пристарілих, де він помер. Пояснив, що ОСОБА_1 не знав і не міг знати про смерть брата до 2024 року, оскільки він навіть не знав, що той перебув у будинку престарілих. 

IV. Норми права, що підлягають застосуванню
25.Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1216, 1217 Цивільного кодексу України).
26.Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
27.Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним (частини два та три статті 1254 Цивільного кодексу України).
28.Статтею 1258 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
29.У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 Цивільного кодексу України). У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 Цивільного кодексу України). 
30.Згідно із частиною першою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У частині першій статті 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
31.Відповідно до частини першої статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
32.За приписами ч.2 ст. 1270 Цивільного кодексу України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
33.За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 Цивільного кодексу України).

V. Оцінка суду
34.Як установлено судом,  ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у складеному ним за життя останньому за часом нотаріально посвідченому заповіті на випадок своєї смерті заповів усе належне йому майно  ОСОБА_3 , його рідному сину.
35.18.08.2022 року минув установлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом.
36.Згідно приписів ч.2 ст. 1270 Цивільного кодексу України 18.11.2022 року минув строк для подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцем за законом, зокрема позивачем ОСОБА_1 як спадкоємцем другої черги. 
37.З матеріалів справи вбачається та підтверджено у судовому засіданні, що 22.11.2024 року позивач звернувся до державного нотаріуса Першої дніпровської державної нотаріальної контори Кравцової А.І., якою 22.11.2024 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії а саме видачі ОСОБА_4 свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті його рідного брата ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском Позивачем шестимісячного строку на прийняття спадщини.
38.Позивач як на поважні причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини посилається на те, що не знав про смерть брата, оскільки зовсім не підтримував з ним відносини через сварку і не був обізнаний про його місце перебування, що позбавляло його об`єктивної можливості звернутись зі заявою у встановлений законом строк. Стверджує, що випадково дізнався про смерть брата від знайомого і отримав підтвердження цього лише в листопаді 2024 року і в цей же місяць без зволікань звернувся до нотаріуса. 
39.У постанові Верховного Суду від 07.10.2020 року у справі № 234/17511/19 вказано, що: «як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».
40.Верховний Суд у постанові від 02.02.2022 року у справі № 756/957/18 зробив висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, строки на подання заяви про прийняття спадщини не визнаються преклюзивними, можуть бути поновлені з дотриманням правил частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини і можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
41.Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (див. пункти 53-58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 року в справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)).
42.Верховний Суд неодноразово зауважував, що зважаючи на різноманітність правовідносин та обставин, які стають підставою для виникнення спорів у судах, ураховуючи фактичні обставини, які встановлюються судами на підставі наданих сторонами доказів у кожній конкретній справі, суди повинні самостійно здійснювати аналіз правовідносин та оцінку релевантності і необхідності застосування правових висновків Верховного Суду в кожній конкретній справі (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 лютого 2022 року у справі № 201/16373/16-ц, від 08 серпня 2023 року у справі № 910/8115/19 (910/13492/21)).
43.У постанові від 26.06.2024 року в справі № 686/5757/23 Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що наведеними правилами передбачено обов`язок нотаріуса після заведення спадкової справи перевіряти наявність заповіту, вчиняти дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому/їй є відомим, а також право зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. До того ж, з метою дотримання строку для прийняття спадщини нотаріус повинен роз`яснити спадкоємцям, які звернулися з приводу такої спадщини, право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Наведені правила не передбачають для нотаріуса обов`язку у всіх випадках подавати оголошення у пресі про відкриття спадщини та закликання до спадкування; нотаріус не повинен здійснювати розшук спадкоємців, місце проживання яких йому не є відомим.
44.У цій справі ніхто зі спадкоємців як за законом, так і за заповітом не звернувся зі заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, спадкова справа була заведена у листопаді 2024 року, а, отже, нотаріус до листопада 2024 року не перевіряв наявність заповіту та не вчиняв дії щодо сповіщення, зокрема, ОСОБА_1 .
45.Позивач ОСОБА_1 не проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, був спадкоємцем другої черги спадкування за законом, та не знав про неприйняття спадщини спадкоємцями за заповітом та першої черги, що встановлено у судовому засіданні представленими доказами, які узгоджуються між собою.
46.У цій справі позивач був спадкоємцем другої черги та достеменно знав про існування спадкоємця першої черги за законом –  ОСОБА_3 , який мав право подати заяву про прийняття спадщини після смерті  ОСОБА_4 .Крім того, суд ураховує незначний час, який минув після того як заявник дізнався про смерть спадкодавця і звернувся із заявою прийняття спадщини, а також те, що до спадкової маси відноситься 1/3 частини квартири, 2/3 з яких належить позивачу на праві власності і в якій він проживає багато років. Також заслуговують на увагу посилання позивача на те, що підставою для розриву стосунків зі спадкодавцем було систематичне зловживання алкоголем, насильство щодо матері, що зумовило поміщення померлого його сином до КЗ «Дніпропетровський ГП» ДОР.
47.Отже, за конкретних фактичних обставин цієї справи, загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість, суд доходить висновку, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, а тому позов слід задовольнити.
48.Керуючись статтями 6-80, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273 Цивільного процесуального кодексу України, суд
ухвалив:
1.Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на перемет спору - Перша дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
2.Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повідомити учасників справи про можливість ознайомлення з рішенням суду на веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Суддя         Т.В. Давидовська