Справа № 296/3672/25
2-а/296/32/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2026 року	м.Житомир	

Корольовський районний суд м. Житомира у складі головуючої судді Адамовича О.Й., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №3-ф від 11.03.2025 року,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 3-Ф від 11.03.2025 року про накладення штрафу на директора ТОВ «ТРАНСОРЕНДСЕРВІС» ОСОБА_1 у розмірі 8500 грн; стягнути із Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради понесені директором ТОВ «ТРАНСОРЕНДСЕРВІС» Загільським Юрієм Миколайовичем судові витрати.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що 17.03.2025 він отримав постанову №4-ф по справі про адміністративне правопорушення від 11.03.2025, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачене ч.4 ст. 96 Кодексу України про адміністративну відповідальність, а саме: директором ТОВ «ТРАНСОРЕНДСЕРВІС» Загільським Ю.М. не наданий наказ про затвердження проектної документації за № 2 від 15.05.2024 року; наказ № 2 від 15.05.2024 року внесений у Реєстр будівельної діяльності директором ТОВ «ТРАНСОРЕНДСЕРВІС» ОСОБА_1 шляхом створення та подання електронного документу без завантаження такого документу до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. На час проведення перевірки 13.02.2025-26.02.2025 року проектна документація (проект) об`єкта будівництва, що надана замовником для проведення перевірки не затверджена замовником, що є порушенням вимог ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність», вимог п. 11 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року за № 466.
Позивач вважає, що постанови прийнята суб`єктом владних повноважень з порушенням вимог законодавства, що порушують права позивача та законні інтереси, є незаконною та підлягає скасуванню з наступних підстав: наказ про затвердження проектної документації за № 2 від 15.05.2024 року позивачем під час позапланової перевірки відповідачу надавався, як і всі матеріали, що зазначені у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті незначними наслідками (СС1) від 26.06.2024 року № ЖТ051240620693; про час та дату винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення № 3 -ф від 11.03.2025 року позивача не було належним чином повідомлено, так як протокол по справі про адміністративне правопорушення від 26.02.2025 року отримано представником позивача Ковальовою Я.В. лише 26.03.2025 року на адвокатський запит. 
Ухвалою від 14.04.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
17.06.2025 року до суду від представника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Шевчук Н.А. надійшов відзив на позовну заяву в якому просить залишити без розгляду позовну заяву у зв`язку з пропуском строку на її подання. Зазначає, що позивач в 10-ти денний термін з дня винесення постанови від 11.03.2025 № 3-Ф, у разі незгоди з постановою зобов`язаний був звернутись до вищестоящего органу (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. Позивачем зазначену постанову отримано поштовим відправленням 18.03.2025 (вівторок), тобто останній мав можливість скористатись своїм процесуальним правом на оскарження постанови в термін і порядок визначенні законодавством. Щодо пояснень представника позивача якими обґрунтовується пропущення строків, вважає що дані підстави не є поважними, оскільки перш за все позивач оскаржує постанову, а не матеріали складені за результатами перевірки. Крім того, позивач володів інформацію про здійснення позапланового заходу, оскільки 13.02.2025 йому було вручено направлення для проведення позапланового заходу від 06.02.2025 № 1/25, також позаплановий захід здійснювався в присутності позивача (а.с.55-60).
Ухвалою від 02.09.2025 року суд постановив перейти до розгляду справи №296/3672/25 в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті з незначними наслідками (СС1) від 26.06.2024 року № ЖТ051240620693 зареєстрованого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСОРЕНДСЕРВІС» здійснює реконструкцію приміщення магазину (без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані) під магазин з кафетерієм з влаштуванням вітрини в будинку за адресою: м. Житомир, вул. Леха Качинського, 6 (а.с.9-12).
13 лютого 2025 року проведено позапланову перевірку, щодо вищевказаного об`єкта будівництва за адресою: м. Житомир, вул. Леха Качинського, 6.
За результатами проведення позапланового заходу було складено акт від 26.02.2025 № 2, протокол про адміністративне правопорушення від 26.02.2025 року, постанову №3-ф по справі про адміністративне правопорушення.
Так згідно акту №2 від 26.02.2025, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, перевірено дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція приміщення магазину (без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані) під магазин з кафетерієм з влаштуванням вітрини в будинку за адресою: м. Житомир, вул. Леха Качинського, 6» (а.с.13-22)
З долученого до матеріалів справи протоколу про адміністративне правопорушення від 26.02.2025, складеного заступником начальника управління, завідувачем сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Щуром О.Л., вбачається, що під час проведення перевірки, директором надані документи, що зазначені у поданому повідомленні, за виключенням: директором ТОВ "Трансорендсервіс" Загільським Ю.М. не наданий наказ про затвердження проектної документації за № 2 від 15.05.2024 року; наказ № 2 від 15.05.2024 року внесений у Реєстр будівельної діяльності директором ТОВ «ТРАНСОРЕНДСЕРВІС» Загільським Ю.М. шляхом створення та подання електронного документу без завантаження такого документу до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. На час проведення перевірки 13.02-26.02.2025 року проектна документація (проект) об`єкта будівництва, що надана замовником для проведення перевірки не затверджена замовником, що є порушенням вимог ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність», вимог п. 11 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року за № 466 (а.с. 25-26).
11.03.2025 року начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюком О.А. винесено постанову №3-ф про по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністтративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн (а.с.28-29). 
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).
Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону №3038-VI.
Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) видавати обов`язкові для виконання приписи.
Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:
надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;
розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;
виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.(п.п.11,12,14).
Згідно зі ст.7,9 Закону України « Про архітектурну діяльність» проекти об`єктів архітектури затверджуються замовником. Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно до ч.1 ст.34, ч.ч.1,2 ст.36 Закону України « Про архітектурну діяльність» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:
1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;
2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться у Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання відповідного повідомлення в паперовій формі або настання обставин, визначених частиною сьомою цієї статті, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.
Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зміну даних у поданому повідомленні, зміну даних про початок виконання будівельних робіт, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності, відомості про припинення права на початок виконання будівельних робіт, які подані в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, включаються до Реєстру будівельної діяльності автоматично з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюднюються на порталі електронної системи.
Право на виконання будівельних робіт вважається припиненим з дати внесення/включення відомостей про припинення такого права до Реєстру будівельної діяльності.
Відповідно до ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:
2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками(СС1),- у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП за виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, якщо подання такого повідомлення є обов`язковим, а також наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт накладається штраф від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно з пунктом 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747) до замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і в передбаченому цим пунктом порядку подав відповідне повідомлення, штрафні санкції за раніше подане:
- з помилками повідомлення або
- виявлені в ньому недостовірні дані не застосовуються.
Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:
-у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;
-у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
-на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Відомості про припинення або зупинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання заяви у паперовій формі або настання обставин, визначених абзацом шостим цього пункту, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності та оприлюднюються на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.
Про припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня припинення.
Позивач подав повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 27.06.2024 що реконструкції приміщення магазину (без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані) під магазин з кафетерієм з влаштуванням вітрини в будинку за адресою: м. Житомир, вул. Леха Качинського,6.
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності регулюється положеннями Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР(далі - Закон України № 208/94-ВР).
Так, частиною першою статті 1 вказаного закону визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Згідно з частиною першою статті 2 Закону України № 208/94-ВРсуб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб; експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 2 Закону України № 208/94-ВРсуб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб. 
Аналізуючи положення п. 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суд приходить до висновку, що відповідальність до суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тих, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, застосовується як за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, так і наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).
В контексті дослідженої судом постанови від 11.03.2025 року №3-ф, відповідальність у вигляді штрафу була застосована до позивача саме за наведення недостовірних даних повідомленні про початок виконання будівельних робіт.
Так, актом від 26.02.2025 №2, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності встановлено, що під час проведення перевірки директором надані документи, що зазначені у поданому повідомленні, за виключенням наказу про затвердження проектної документації за №2 від 15.05.2024. Наказ №2 від 15.05.2024 внесений у Реєстр будівельної діяльності директором ТОВ «Трансорендсервіс» шляхом створення та подання електронного документу без завантаження такого документу до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.
У витягу з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про затвердження проєктної документації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 27.06.2024 міститься інформація про розпорядчий документ та дату затвердження проєктної документації Наказ №2 від 15.05.2024.
У зв`язку з чим висновки контролюючого органу про те, що на час проведення перевірки проектна документація об`єкта будівництва, що надана замовником для проведення перевірки не затверджена замовником є помилковими.
Суд вказує, що створення та подання електронного документу без завантаження такого документу до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва не може вважатися поданням позивачем недостовірних відомостей та не охоплюється складом правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, а тому не може бути підставою для відповідальності позивача за цією частиною. 
Враховуючи вказане, суд дійшов висновку про те, що накладення контролюючим органом на позивача штрафу на підставі ч. 5 ст. 96 КУпАП є безпідставним.
Щодо доводів позивача про те, що його не було повідомлено про час та дату винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.03.2025 року №3-ф у розмірі 8500,00 тисяч гривень, суд зазначає наступне.
Відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який під час розгляду цієї справи у касаційному порядку застосовується в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин.
За правилами абзаців першого, третього, четвертого та шостого пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.
Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Згідно з пунктом 17 цього ж Порядку справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Пунктом 22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:
1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);
2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону може бути оскаржено суб`єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження поштою або через електронний кабінет у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову (пункт 28 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).
Позивачем не заперечується, що копія протоколу про адміністративне правопорушення була направлена рекомендованим листом з повідомленням на його адресу, однак відправлення повернулося на адресу відправника у зв`язку із закінченням терміну зберігання.
Однак, відповідач свій обов`язок щодо повідомлення позивача виконав, оскільки відправлення повернулося із незалежних від нього обставин.
Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Під час розгляду справи відповідачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності висновків перевірки щодо подання позивачем повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) з недостовірною інформацією.
За таких обставин суд дійшов висновку, що постанова по справі про адміністративне правопорушення №-ф від 11.03.2025 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 прийнята з порушенням вимог чинного законодавства, а тому така підлягає скасуванню.
Слід також зазначити, що відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Проте вказаною статтею не передбачено визнання рішення відповідача незаконним, а отже вимоги позивача про визнання рішення відповідача незаконним суд вважає необґрунтованими.
Враховуючи вищенаведене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Окрім цього, суд вважає, що заяву позивача про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом слід задовольнити з наступних підстав.
Згідно ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.
За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з ч.1ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для оскарження постанови з поважних причин, оскільки про складення у відношенні нього матеріалів про адміністративне правопорушення та накладення адміністративного стягнення дізнався лише 26.03.2025 року, при ознайомленні адвокатом позивача із матеріалами перевірки.
Суд вбачає підстави для поновлення строку звернення до суду з позовом про оскарження вищевказаної постанови.
Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Оскільки позов задоволено частково, підлягають до стягнення на користь позивача судові витрати у розмірі 605,60 грн сплаченого судового збору.
Керуючись статтями14,139, 243-246,293,295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом.
Адміністративний позов задовольнити частково.
Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.03.2025 №3-Ф, винесену щодо ОСОБА_1 .
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60 грн.
Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Cуддя О. Й. Адамович