КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2026 року м. Київ справа №320/4756/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №139/2023, яким накладено дисциплінарне стягнення на адвоката ОСОБА_1 у вигляді попередження;
- зобов`язати Раду адвокатів Київської області виключити відомості з Єдиного державного реєстру адвокатів України про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №139/2023.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.02.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
Від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №139/2023, яким накладено дисциплінарне стягнення на адвоката ОСОБА_1 у вигляді попередження.
Ухвалою від 06.03.2024 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Свої вимоги позивач мотивує безпідставністю оскаржуваного рішення з огляду на відсутність правових підстав для його прийняття. 
За час розгляду справи відповідачем не було подано відзиву на позовну заяву.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Як вбачається з матеріалів справи, 27.09.2023 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (КДКА Київської області) прийняла рішення № 139/2023, яким вирішила:
- притягнути адвоката їжака Олександра Івановича (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2658/10, видане Київською обласною КДКА 24.06.2004) до дисциплінарної відповідальності зв вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами третім, п`ятим і сьомим частини другої статті 34 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
- застосувати до адвоката їжака Олександра Івановича (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2658/10, видане Київською обласною КДКА 24.06.2004) у зв`язку із вчиненим ним дисциплінарним проступком, дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 є помічником адвоката Іжака Олександра Івановича.
Підставою прийняття оскаржуваного рішення КДКА Київської області стало вчинення помічником позивача адміністративного правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, а саме допущення прояву неповаги до суду, а саме судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінової Г.М. у судовому засіданні, що відбувало за участі ОСОБА_2 , який водночас є помічником позивача, як адвоката.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.
Згідно частини 1 та 2 статті 16 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може мати помічників з числа осіб, які мають повну вищу юридичну освіту. Помічники адвоката працюють на підставі трудового договору (контракту), укладеного з адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням, з додержанням вимог цього Закону і законодавства про пращо.
Відповідно ст. 2 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року, зі змінами затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року 15 лютого 2019 року, їхня дія поширюється на адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, піших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності.
Згідно ст.1 Положення про помічника адвоката помічник адвоката - фізична особа, яка здійснює діяльність на підставі та в порядку, що передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Кодексом законів про працю України, Правилами адвокатської стики та цим Положенням. Правовою основою діяльності помічника адвоката є Конституція України, Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Кодекс законів про працю України, Правила адвокатської етики, інші законодавчі акти, це Положення та акти Національної асоціації адвокатів України. Ради адвокатів України.
Відповідно до ст. 8 Положення про помічника адвоката помічник адвокат зобов`язаний не допускати порушень прав і свобод людини та громадянина ш дотримуватись Правил адвокатської етики.
Згідно ст. 7 Правил адвокатської етики у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не .має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Відповідно до ст. 12 Правил адвокатської етики всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Нього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності. При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.
Згідно статей 42, 44 та 45 Правил адвокатської етики представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру га адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил. Під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. 
У відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.
Таким чином, помічник адвоката зобов`язаний виконувати Правила адвокатської етики та не порушувати їх.
Відповідно до ст. 67 Правил адвокатської етики адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики його помічником, стажистом або особою, яка перебуває з ним у трудових відносинах, якщо адвокат: не забезпечив ознайомлення свого помічника, стажиста або особи, яка перебуває з ним у трудових відносинах, з цими Правилами; не здійснював належного контролю за діями помічника, стажиста або особи, яка перебуває з ним у трудових відносинах, залученого ним до виконання окремих робіт за дорученням, передбаченим договором між адвокатом і клієнтом про надання правової допомоги; своїми розпорядженнями і порадами або особистим прикладом сприяв порушенню помічником, стажистом або особою, яка перебуває з ним у трудових відносинах, Правил адвокатської етики.
Згідно ст. 6 Положення про помічника адвоката адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) несе повну відповідальність за дії помічника адвоката.
Водночас, відповідач дійшов висновку про те, що помічник позивача не виконував належним чином свої обов`язки, покладені на нього Положенням про помічника адвоката та Правилами адвокатської етики, а тому оскаржуваним рішенням притягнув до відповідальності позивача.
Разом з тим, судом встановлено, що постановою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області у справі № 699/71/24 від 09.02.2024, яка набрала законної сили, вирішено провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_2 закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.
Відповідно до ч. 6 ст. 78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином, у судовому порядку було підтверджено відсутність обставин вчинення помічником позивача дій, які, в свою чергу, стали підставою для притягнення позивача до відповідальності шляхом прийняття оскаржуваного у даній справі рішення відповідача.
Відтак, суд доходить висновку про безпідставність такого рішення відповідача та, відповідно, наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про його скасування.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд,
В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (04080, місто Київ, вулиця Кирилівська, будинок 15; ЄДРПОУ 23243231) про визнання протиправним та скасування рішення – задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №139/2023, яким накладено дисциплінарне стягнення на адвоката ОСОБА_1 у вигляді попередження.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.