ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ

23.04.2026	м. Суми	Справа № 920/1036/25	

Господарський суд Сумської області у складі судді Заєць С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні господарського суду матеріали справи №920/1036/25
за позовом Заступника керівника Шосткинської окружної прокуратури Сумської
області (вул. Свободи, 65, м. Шостка, Сумська область, 41100,
код ЄДРПОУ 03527891)
в інтересах держави в особі позивача:
Управління освіти Шосткинської міської ради 
(вул. Садовий бульвар, 9, м. Шостка, Сумська область, 41100, 
код ЄДРПОУ 22978663)
до відповідача: Фізичної особи-підприємця Якименка Дениса Сергійовича 
(  
АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 )
про стягнення 1 574 311 грн 81 коп.,

за участю представників сторін:
прокурор: Луцик О.О.,
від позивача: Сергейко Н.О.,
від відповідача: Гусляниця О.В.,
при секретарі судового засідання Ляскевич М.О.

Суть спору. 21.07.2025 прокурор в інтересах держави в особі позивача звернувся до суду з позовною заявою, відповідно до вимог якої просить суд:
- стягнути з Фізичної особи-підприємця Якименка Дениса Сергійовича (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Управління освіти Шосткинської міської ради (код ЄДРПОУ 22978663) пеню у розмірі 1135260,96 грн та штраф у розмірі 439050,88 грн, всього на суму 1574311,81 грн;
- стягнути з відповідача на користь Сумської обласної прокуратури (отримувач Сумська обласна прокуратура, код 03527891, UA5982017203431200001000002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) судовий збір в сумі 18891,74 грн.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 21.07.2025, справу призначено до розгляду судді Заєць С.В.
Ухвалою суду від 25.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №920/1036/25; призначено підготовче засідання на 21.08.2025, 10:00.
12.08.2025 через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду додаткові пояснення (вх.№3826) у справі №920/1036/25, згідно з якими вказує, що порушення строків виконання робіт за спірним договором не спричинило негативних наслідків для Управління освіти Шосткинської міської ради як замовника та бюджету, оскільки потенційних втрат державного та місцевого бюджету немає, інтереси територіальної громади у спірних правовідносинах не порушені. З огляду на означене, у позивача відсутні підстави для пред`явлення претензій до відповідача, а тому просить суд відмовити у задоволенні позову повністю.
12.08.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду відзив (вх.№3834) на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити в задоволенні позову повністю.
20.08.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду відповідь (вх.№3961) на відзив на позовну заяву, згідно з якою вказує на необґрунтованість доводів відповідача, а тому просить суд задовольнити позов у повному обсязі.
Протокольною ухвалою суду від 21.08.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні у справі №920/1036/25 до 04.09.2025.
Ухвалою суду від 21.08.2025 повідомлено Управління освіти Шосткинської міської ради про дату, час і місце судового засідання на 04.09.2025, 11:50.
28.08.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду заперечення (вх.№4095) на відповідь на відзив.
Ухвалою суду від 04.09.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; відкладено підготовче судове засідання на 02.10.2025, 10:40; явку представника позивача у судове засідання 02.10.2025 визнано обов`язковою.
01.10.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду заяву (вх.№4691), відповідно до якої зазначає про наявність на аркуші 4 позовної заяви орфографічних описок, спричинених технічною помилкою, внаслідок автоматичного редагування друкованого тексту, а тому просить суд врахувати дані обставини під час прийняття рішення у справі.
Протокольною ухвалою суду від 02.10.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні у справі №920/1036/25 до 23.10.2025, 10:00.
13.10.2025 через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду:
- заяву (вх.№5397) про поновлення процесуального строку, відповідно до якої просить суд: поновити пропущений процесуальний строк для подання Управлінням освіти Шосткинської міської ради доказів по справі : 1) лист на адресу проєктної організації ТОВ «Віта-С»; 2) експертний звіт від 24 лютого 2025 року № 19-0014/01-25; поновити пропущений процесуальний строк для подання Управлінням освіти Шосткинської міської ради пояснень по справі;
- клопотання (вх.№4897) про долучення доказів, згідно з положеннями якого позивач просить суд долучити до матеріалів справи документи щодо коригування проєктно-кошторисної документації по об`єкту: Будівництво захисної споруди цивільного захисту в Шосткинській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів №1 по вулиці Чернігівській, 10, міста Шостки Сумської області код ДК 021:2015 45000000-7 , а саме лист направлений на адресу проєктної організації ТОВ «Віта-С» та експертний звіт від 24 лютого 2025 року № 19-0014/01-25; 
- додаткові пояснення (вх.№4884) у справі №920/1036/25;
- клопотання (вх.№4887) про відкладення розгляду справи, відповідно до якого позивач просить відкласти розгляд справи №920/1036/25 на іншу дату, з огляду на неможливість участі представника Управління освіти Шосткинської міської ради в судовому засіданні 23.10.2025, у зв`язку з перебуванням у відпусті з 18.10.2025 по 09.11.2025.
Ухвалою суду від 23.10.2025 відкладено підготовче засідання у справі №920/1036/5 на 18.11.2025, 10:00.
18.11.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду заяву (вх.№5994), відповідно до якої просить суд поновити пропущений процесуальний строк на подання доказів у справі та долучити до матеріалів справи документи згідно з переліком додатків.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 10 год. 06 хв. до 10 год. 45 хв. 18.11.2025 у Сумському районі була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 18.11.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 18.11.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/1036/5 на 02.12.2025, 10:00.
27.11.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду заяву (вх.№5708) у справі №920/1036/25.
Відповідно до акту Господарського суду Сумської області від 02.12.2025 у справі №920/1036/25, у зв`язку з технічними проблемами з підсистемою відеоконференцзв`язку ЄСІТС (https://vkz.court.gov.ua/) судове засідання по справі № 920/1036/25, призначене на 02.12.2025, 10:00, не відбулось з технічних, незалежних від суду причин.
Ухвалою суду від 02.12.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/1036/5 на 11.12.2025, 11:50.
10.12.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду клопотання (вх.№5943, 6335), відповідно до якого просить суд поновити пропущений процесуальний строк на подання доказів у справі та долучити до матеріалів справи документи.
Протокольною ухвалою суду від 11.12.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні у справі №920/1036/25 до 23.12.2025, 11:50.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 21 год. 03 хв. 22.12.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 23.12.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 23.12.2025 призначено підготовче судове засідання у справі 920/1036/25 на 20.01.2026, 11:00.
Розгляд справи 20.01.2026 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. на лікарняному з 05.01.2026 по 23.01.2026.
Ухвалою суду від 26.01.2026 призначено підготовче засідання у справі №920/1036/25 на 12.02.2026, 11:50.
Розгляд справи 12.02.2026 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. на лікарняному з 09.02.2026 по 13.02.2026.
Ухвалою суду від 16.02.2026 призначено підготовче засідання у справі №920/1036/25 на 26.02.2026, 10:40.
Ухвалою суду від 26.02.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу № 920/1036/25 до судового розгляду по суті на 24.03.2026, 10:30.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 20 год. 27 хв. 24.03.2026 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 24.03.2026 не відбулось.
Ухвалою суду від 24.03.2026 призначено судове засідання з розгляду справи №920/1036/25 по суті на 07.04.2026, 11:50.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 11 год. 26 хв. 07.04.2026 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 07.04.2026 не відбулось.
Ухвалою суду від 07.04.2026 призначено судове засідання з розгляду справи №920/1036/25 по суті на 21.04.2026, 12:10.
Протокольною ухвалою суду 21.04.2026 оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи №920/1036/25 по суті до 22.04.2026, 11:10.
Ухвалою суду від 21.04.2026 повідомлено Шосткинську окружну прокуратуру Сумської області та Сумську обласну прокуратуру про дату, час і місце судового засідання на 22.04.2026, 11:10.
21.04.2026 через систему «Електронний суд» через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду заяву (вх.№2095) у справі №920/1036/25.
22.04.2026 прокурором надано до суду заяву (вх№1497) про відкладення судового засідання з розгляду справи №920/1036/25.
Протокольною ухвалою суду 22.04.2026 оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи №920/1036/25 по суті до 23.04.2026, 10:30.
Ухвалою суду від 22.04.2026 повідомлено Шосткинську окружну прокуратуру Сумської області та Сумську обласну прокуратуру про дату, час і місце судового засідання на 23.04.2026, 10:30.
У судовому засіданні 23.04.2026 прокурор підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі.
Представники позивача та відповідача у судовому засіданні 23.04.2026 в свою чергу заперечили щодо позовних вимог та просили суд відмовити задоволенні позову повністю.
Судовий процес на виконання ч. 1 ст. 222 ГПК України фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Під час судового розгляду, відповідно до статей 209, 210 ГПК України були з`ясовані всі обставини, на які сторони у справі посилалися, як на підставу своїх вимог та/або заперечень, та досліджені всі докази, наявні в матеріалах справи.
У судовому засіданні в порядку абз. 1 ч. 1 ст. 219 ГПК України суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та відповідно до ч. 1 ст. 240 ГПК України проголосив скорочене рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, господарський суд прийшов до наступних висновків.
Щодо представництва прокурором у суді законних інтересів держави.
Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Частиною 3 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право також звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно з ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Відповідно до частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.
Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».
У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).
Відтак, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Згідно зі ст. 4 Конвенції про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Україною 27.02.1991, держави-учасниці Конвенції вживають всіх необхідних законодавчих, адміністративних та інших заходів для здійснення прав, визнаних у цій Конвенції. Щодо економічних, соціальних і культурних прав Держави-учасниці вживають таких заходів у максимальних рамках наявних у них ресурсів і при необхідності в рамках міжнародного співробітництва. 
Інтереси держави, за загальним правилом, охоплюють собою і суспільні (публічні) інтереси, оскільки основне покликання держави (ст. 3 Конституції України гарантує те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави) – це максимально забезпечувати інтереси всіх соціальних груп для досягнення в суспільстві справедливості як найвищого блага. 
У зв`язку із викладеним, уповноважені державні та інші органи зобов`язані вживати (реалізувати) комплекс організаційно-правових та інших заходів, спрямованих на створення умов для такого захисту прав. Видатками бюджету є кошти, спрямовані на виконання бюджетних програм, передбачених відповідним бюджетом (п. 13 ч. 1 ст. 2 Бюджетного кодексу України (далі – БК України)). 
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 БК України бюджетна система України функціонує, зокрема, за принципом ефективності та результативності, який означає, що при виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей шляхом забезпечення кісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів. 
Інтереси держави у сфері бюджетних відносин полягають в ефективному використанні бюджетних коштів, дотриманні цілей бюджетних асигнувань та призначень, своєчасному поверненні невикористаних бюджетних коштів (п. п. 4, 6, 8 ч. 1 ст. 7 БК України). 
Неефективне використання бюджетних коштів порушує зазначені державні інтереси, оскільки створює загрозу економічній безпеці держави, порушує порядок надходження, акумулювання та використання бюджетних коштів, що може призвести до неможливості фінансування видатків бюджетів, у т. ч. захищених. 
У свою чергу, практика реалізації вищевказаного принципу бюджетної системи України під час здійснення видатків бюджету досягається завдяки Закону України «Про публічні закупівлі», метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, розвиток добросовісної конкуренції. 
Так, відповідно до ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» публічні закупівлю здійснюються за принципами добросовісної конкуренції, максимальної економії, ефективності та пропорційності. 
Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес». 
Порушення законодавства про публічні закупівлі щодо строку виконання робіт з будівництва захисної споруди цивільного захисту, встановленого договором про закупівлю, не сприяє раціональному та ефективному використанню бюджетних коштів. 
Як наслідок, порушення зобов`язань за договором про закупівлю свідчить про нераціональне та неефективне використання бюджетних коштів, що створює загрозу порушення економічних (майнових) інтересів держави у бюджетній сфері. Відповідно до висновків викладених у постановах Верховного Суду від 21.03.2019 у справі № 912/898/18, від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18, від 21.12.2022 у справі № 904/8332/21: «проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора». 
Разом з тим, невиконання зобов`язань за договором закупівлі без належного обґрунтованого документального підтвердження виникнення об`єктивних обставин, що їх спричинили, у тому числі непереборної сили, спотворює результати торгів та нівелює економію часу, яку було отримано під час підписання договору. А можливість невиконання робіт у встановлений договором строк внаслідок недобросовісних дій підрядника робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі». 
У свою чергу, використання бюджетних коштів становить значний суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб, зокрема у даному випадку мешканців Шосткинської територіальної громади. 
Відповідно до ч. 1 ст. 53 Закону України «Про освіту» здобувачі освіти мають право на безпечні та нешкідливі умови навчання, утримання і праці. 
Укладення договору суб`єктом господарювання, який неналежно виконує свої договірні обов`язки, нехтує звичаями цивільного обороту, позбавляє найбільш незахищену категорію населення - дітей на належні і безпечні умови навчання, порушує принципи законності в бюджетній системі та добросовісної конкуренції при проведенні публічних закупівель. 
Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання бюджетних коштів може порушувати економічні інтереси держави. Недотримання підрядником договірних зобов`язань перед державою в умовах воєнного стану суспільному інтересу очевидно не відповідає. 
Державний інтерес у даних правовідносинах полягає насамперед у забезпеченні належного виконання зобов`язань за договором, який укладався з метою задоволення нагальних потреб функціонування закладу освіти в умовах воєнного стану та на фінансування яких виділялись бюджетні кошти в значному розмірі.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, зазначила, що за змістом ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу. 
Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий – відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. 
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно. 
Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. 
Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. 
Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача. 
Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. 
Згідно відомостей із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, організаційна-правова форма Управління освіти Шосткинської міської ради – орган місцевого самоврядування. 
Управління освіти Шосткинської міської ради є виконавчим та уповноваженим органом Шосткинської міської ради, підзвітне та підконтрольне Шосткинській міській раді, підпорядковане виконавчому комітету та міському голові, здійснює координацію діяльності закладів освіти, зміцнення їх матеріальної бази, забезпечення розвитку освітнього, науково-технічного потенціалу з урахуванням національно-культурних, соціально-економічних, екологічних, демографічних та інших особливостей громади.
Реалізує державну політику в галузі освіти, здійснює моніторинг стану дотримання установчих документів закладів освіти, актів законодавства з питань освіти, державного стандарту загальної середньої освіти всіма закладами загальної середньої освіти усіх форм власності, держаних вимог щодо змісту, рівня та обсягу дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти. 
Є головним розпорядником бюджетних коштів, які виділяються з бюджетів всіх рівнів на утримання закладів та установ дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти. Узагальнює пропозиції щодо обсягів бюджетного фінансування закладів освіти, які перебувають у комунальній власності, аналізує та контролює їх використання. Здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю закладів освіти. Розробляє проекти рішень Шосткинської міської ради, виконавчого комітету та розпоряджень міського голови (п. п. 1.1, 3.1.1, 3.1.5, 3.1.6, 3.2.14, 3.2.15, 3.2.19 Положення про управління освіти Шосткинської міської ради, затвердженого рішенням Шосткинської міської ради від 15.09.2020). 
Управління освіти Шосткинської міської ради, як орган місцевого самоврядування, та який у розумінні ст. 22 БК України є розпорядником бюджетних коштів (за рахунок яких здійснювалася закупівля робіт за договором), уповноважений на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язаний ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері та сфері публічних закупівель. 
Однак, Управління освіти Шосткинської міської ради, не здійснюючи належним чином контроль за строками виконання підрядником робіт за договором, не вживаючи заходів щодо зобов`язання ФОП Якименка Д.С. виконати умови договору про закупівлю всупереч законодавству про публічні закупівлі, сприяло порушенню цих інтересів держави, тим самим є органом, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, однак неналежно здійснює їх. 
Листом № 55-3218 вих-25 від 23.06.2025, тобто до подання вказаної позовної заяви до суду, Шосткинською окружною прокуратурою поінформовано Управління освіти Шосткинської міської ради про виявлені порушення вимог законодавства при виконанні спірного договору підряду та з`ясовано питання щодо вжиття заходів з метою усунення виявлених порушень. 
Разом з тим, відповідно до інформації Управління освіти Шосткинської міської ради № 01-29/760 від 25.06.2025 вбачається, що уповноваженим органом заходи до усунення виявлених порушень не вживалися та вживатися не будуть.
Вказане свідчить про нездійснення Управлінням освіти Шосткинської міської ради, як уповноваженим органом у спірних правовідносинах, захисту інтересів держави у встановленому законом порядку.
З наданих прокурором доказів вбачається, що прокурором направлені відповідні листи-повідомлення. З отриманих відповідей не простежується намір вжиття заходів щодо захисту інтересів держави в судовому порядку.
На виконання абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Шосткинською окружною прокуратурою Сумської області попередньо, до звернення до суду повідомлено Управління освіти Шосткинської міської ради про представництво інтересів держави в суді.
Таким чином, з урахуванням змісту позовної заяви, предмету спору, характеру спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду з позовом, у зв`язку із доведеною бездіяльністю компетентного органу, а також необхідністю невідкладного захисту інтересів держави в даному випадку.
Фактичні обставини, встановлені судом.
Шосткинською окружною прокуратурою Сумської області при виконанні повноважень, визначених ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», встановлено порушення інтересів держави у бюджетній сфері внаслідок неналежного виконання зобов`язань за договором про будівництво захисної споруди цивільного захисту території Сумської області.
Управлінням освіти Шосткинської міської ради з використанням вебпорталу Уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro» https://prozorro.gov.ua проведено відкриті торги з особливостями https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-05-06-002676-a) робіт за (посилання ДК 021:2015: 45000000-7 — Будівельні роботи та поточний ремонт очікуваною вартістю 19 428 352,00 UAH з ПДВ. 
Оголошення про проведення процедури відкритих торгів опубліковано на вебпорталі з питань публічних закупівель (https://prozorro.gov.ua) 06.05.2024. 
За результатами процедури відкритих торгів (з особливостями) рішенням уповноваженої особи Управління освіти Шосткинської міської ради, оформленим протоколом від 28.05.2024, визнано переможцем процедури відкритих торгів (з особливостями) з предметом закупівлі за ДК 021:2015: 45000000-7 — Будівельні роботи та поточний ремонт Фізичну особу-підприємця Якименка Дениса Сергійовича та ухвалено рішення про намір укласти з переможцем договір про закупівлю. 
Надалі, 04.06.2024 між Управлінням освіти Шосткинської міської ради (далі – Замовник, Позивач) та Фізичною особою-підприємцем Якименком Денисом Сергійовичем (далі – ФОП Якименко Д.С., Підрядник, Відповідач) укладено Договір № 03/24 (далі – Договір).
Сторони підписали Договір на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а на момент його підписання погодили всі істотні умови – предмет, ціну та строк виконання зобов`язань, відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 ГК України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин та Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до п. 1. 1. Договору Замовник доручає, а Підрядник приймає на себе зобов`язання виконати роботи: будівництво захисної споруди цивільного захисту в Шосткинській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів № 1 по вулиці Чернігівській,10, міста Шостки Сумської області, основний словник національного класифікатора України код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45000000-7 (будівельні роботи та поточний ремонт), і здати закінчені роботи в порядку і строк, встановлений цим Договором та державними будівельними нормами і правилами України, а Замовник зобов`язується прийняти закінчені роботи і оплатити їх. 
Для виконання робіт, передбачених п. 1.1 цього Договору, Замовник зобов`язується передати Підряднику розроблену та затверджену в установленому порядку кошторисну документацію, складену на основі Актів-дефектів затверджених Замовником, яка необхідна для виконання робіт (п. 1.2. Договору).
Пунктом 3.1. Договору встановлено, що загальна вартість зазначеного Договору визначається у відповідності до розрахунку Договірної ціни, яка є твердою та становить: 16 952 000,00 грн (шістнадцять мільйонів дев`ятсот п`ятдесят дві тисячі гривень 00 копійок), без ПДВ. 
Фінансування робіт з будівництва захисної споруди цивільного захисту здійснювалось за рахунок коштів субвенції з державного бюджету та на засадах співфінансування коштів бюджету міської територіальної громади. 
Зокрема, фінансування робіт здійснювалось за рахунок субвенції з державного бюджету на підставі постанови Кабінету міністрів України № 419 від 28.04.2023 в редакції від 30 грудня 2024 р. № 1547 «Деякі питання надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію публічного інвестиційного проєкту на облаштування безпечних умов у закладах, що надають загальну середню освіту (облаштування укриттів), зокрема військових (військово-морських, військово спортивних) ліцеях, ліцеях із посиленою військово-фізичною підготовкою».
Згідно з п. 4.1. Договору розрахунки проводяться шляхом оплати Замовником Підряднику виконаних робіт, на підставі підписаних Сторонами Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3. 
За умови наявності бюджетних коштів на рахунку Замовник проводить проміжні платежі Підряднику за виконані роботи на підставі наданих форм зазначених у п. 4.1. Договору протягом 10 (десяти) банківських днів на підставі належно оформлених, затверджених та підписаних Сторонами актів приймання-передачі виконаних робіт за формою № КБ-2в, довідок про вартість виконаних робіт та витрат за формою № КБ-3 (далі по тексту - КБ-2в, КБ-3) з моменту їх підписання (п. 4.3. Договору).
Відповідно до п. 5.1. Договору строк виконання робіт: з моменту підписання договору про закупівлю сторонам по 31.12.2024 року. 
Місце виконання робіт: підпорядкований управлінню освіти Шосткинської міської ради Сумської області заклад: Шосткинська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів № 1 по вулиці Чернігівській, 10, м. Шостки Сумської області (п. 5.2. Договору).
Згідно з п.п. 6.1.1. - 6.1.4. Договору Підрядник зобов`язується: 
- забезпечити виконання робіт згідно кошторисної документації, терміну виконання робіт, умов даного Договору, Законодавства України;
- провести роботи належним чином, з використанням якісних матеріалів, у встановлені строки, відповідно до вимог кошторисної документації та вимог нормативних документів;
- у випадку необхідності внесення змін в кошторисну документацію, узгоджувати ці питання із Замовником;
- здати закінчені роботи відповідно до умов цього Договору.
Окрім цього, п.п. 6.1.12. Договору встановлено, що Підрядник зобов`язаний своєчасно інформувати Замовника про хід виконання робіт, причини відхилення від кошторисної документації, календарного графіку виконання робіт та заходи вжиті для усунення відхилень.
Відповідно до п.п. 6.4.3., 6.4.6., 6.4.11. Договору Замовник має право:
- здійснювати протягом виконання робіт контроль і технічний нагляд за відповідністю якості, обсягів і вартості виконуваних робіт кошторисній документації;
- вимагати від Підрядника вчасного закінчення робіт та повного виконання зобов`язань за цим Договором;
- вносити зміни у кошторисну документацію до початку робіт або під час їх виконання за умови, що такі зміни не впливають на Договірну ціну та характер робіт, визначених у Договорі та кошторисній документації.
Прийняття Замовником закінчених робіт від Підрядника здійснюється шляхом підписання Акту приймання-передачі закінчених робіт (п. 8.1. Договору).
Пунктом 10.2. Договору визначено, що за порушення строків виконання зобов`язання з Виконавця стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів, робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.
Згідно з п. 14.1. Договору цей Договір набирає чинності з дати підписання і діє до 31.12.2024 року, та в будь-якому випадку до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором.
Відповідно до п. 15.1. Договору Графік виконання робіт є невід`ємною частиною Договору (Додаток №2). 
Згідно з Додатком №2 «Календарний графік виконання робіт» до Договору підряду № 03/24 від 04.06.2024, строком виконання робіт «Будівництво захисної споруди цивільного захисту в Шосткинській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів № 1 по вулиці Чернігівській, 10, міста Шостки Сумської області код ДК 021:2015:45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт» за Договором визначено травень - грудень 2024 року, обсяг робіт, передбачений до виконання в зазначений період, становить 16 952 000,00 грн.
Таким чином, у Договорі Сторони узгодили обов`язок Підрядника забезпечити якісне виконання робіт у встановлений договором строк (грудень 2024 року), відповідно до вимог будівельних норм та календарного графіку виконання робіт.
ФОП Якименко Д.С., підписавши Договір підряду № 03/24 від 04.06.2024, засвідчив можливість та згоду виконати таку домовленість, тобто добровільно взяв на себе зобов`язання виконати роботи за об`єктом будівництва захисної споруди цивільного захисту в обумовлені Договором строки.
Управлінням освіти Шосткинської міської ради, як замовником, для проведення робіт надано доступ до об`єкту (майданчику) по вулиці Чернігівській, 10, м. Шостки, Сумської області, а виконавець - ФОП Якименко Д.С., приступив та розпочав у 2024 році роботи, передбачені Договором.
16.08.2024 між Відділом освіти Шосткинської міської ради та ФОП Якименко Д.С., підписано акт приймання виконаних будівельних робіт № 1 за формою КБ-2в на загальну суму 1830599,25 грн; 09.10.2024 акт приймання виконаних будівельних робіт № 2 за формою КБ-2в на загальну суму 1771490,44 грн; 30.10.2024 акт приймання виконаних будівельних робіт № 3 за формою КБ-2в на загальну суму 1313386,38 грн; 13.11.2024 акт приймання виконаних будівельних робіт № 4 за формою КБ-2в на загальну суму 1250793,57 грн; 11.12.2024 акт приймання виконаних будівельних робіт № 5 за формою КБ-2в на загальну суму 1217245,96 грн; 11.12.2024 акт приймання виконаних будівельних робіт № 6 за формою КБ-2в на загальну суму 115609,66 грн; 27.12.2024 акт приймання виконаних будівельних робіт № 7 за формою КБ-2в на загальну суму 3180719,34 грн та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 від 30.10.2024, 13.11.2024, 11.12.2024. 
Факт здійснення платежів за вказаними вище актами приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) за Договором № 03/24 від 04.06.2024 підтверджується копіями платіжних інструкцій від 16.08.2024 № 3842 (трансакція № 495475691), від 16.08.2024 № 3843 (трансакція № 495475474), від 09.10.2024 № 4942 (трансакція № 512131381), від 09.10.2024 № 4943 (трансакція № 512131522), від 30.10.2024 № 5288 (трансакція № 519260069), від 30.10.2024 № 5287 (трансакція № 519259887), від 13.11.2024 № 5580 (трансакція № 523613313), від 11.12.2024 № 6217 (трансакція № 534029927), від 11.12.2024 № 6218 (трансакція № 534030244), від 11.12.2024 № 6219 (трансакція № 534029925), від 27.12.2024 № 6757 (трансакція № 542453271), що є у вільному доступі в Єдиному веб-порталі використання публічних коштів - офіційний інформаційний ресурс з відкритими даними про використання бюджетних коштів в Україні за посиланням: https://spending.gov.ua/.
Таким чином, упродовж 2024 року ФОП Якименко Д.С., станом на дату закінчення виконання робіт за договором (31.12.2024), виконав роботи на суму 10679844,60 грн (загальна сума вартості виконаних будівельних робі за всіма актами), а отже, ФОП Якименко Д.С. у встановлені договором строки роботи у повному обсязі не виконав та, натомість, залишок виділених бюджетних коштів у сумі 6 272 155,40 грн повернув до бюджету у зв`язку з їх невикористанням до закінчення бюджетного року, про що свідчить звіт про виконання договору про закупівлю UA- 2024-05-06-002676-a, який опублікований в системі «Рrozorro» (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-05-06-002676-a).
Зазначені обставини підтверджуються також інформацією Шосткинського управління Державної казначейської служби України Сумської області № 01-07-06-623 від 11.06.2025 року.
Згідно з інформацією, що міститься у листі Управління освіти Шосткинської міської ради № 01-29/673 від 02.06.2025:
«Причинами порушення строку виконання робіт (по 31.12.2024 року) підрядником є погодні умови, які заважали завершенню будівництва (зимовий період);
-низькі температури (замерзання води в будівельних розчинах, що погіршує їх міцність);
-уповільнення хімічних процесів застигання бетону;
-необхідність додаткового прогрівання матеріалів та робочих зон;
-обмерзання та ожеледь, що ускладнює роботу будівельної техніки;
-морозостійкість матеріалів;
-висока вологість (зниження ефективності гідроізоляції).
Такі умови потребують додаткових технічних заходів: використання зимових добавок до бетонів, прогрівання робочих зон, що збільшує вартість та тривалість будівництва».
Водночас, як вказує Прокурор, документального підтвердження об`єктивних обставин, які б звільняли від відповідальності за порушення строку виконання робіт Сторонами спірного Договору не надано. 
За таких обставин, в обґрунтування позовних вимог Прокурор зазначає, що наявні підстави для стягнення з ФОП Якименко Д.С., пені у розмірі 1 135 260 грн 96 коп. та штрафу в розмірі 439 050 грн 88 коп. за порушення строків виконання зобов`язань, як міри відповідальності за їх порушення.
Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог Прокурора у відзиві (вх.№3834) на позовну заяву, зокрема вказує, що в ході реалізації спірного Договору на виконання будівельних робіт з`явилась необхідність провести коригування наявної проєктно-кошторисної документації в частині дотримання вимог ефективності та допроєктування захисної споруди цивільного захисту Ці роботи є додатковими роботами, що не були враховані в предметі закупівлі. Необхідність в коригуванні проєкту являється документально підтвердженою об`єктивною обставиною, через яку виконання Договору було припинено 31.12.2024. З огляду на означене, відсутні правові підстави для притягнення Відповідача до відповідальності за порушення строків виконання зобов`язань за Договором, а тому, ФОП Якименко Д.С. просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог заступника керівника Шосткинської окружної прокуратури Сумської області.
Вирішуючи спір у даній справі, суд керується наступним.
Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.
Згідно зі статтею 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Отже, оскільки факт укладення договору за загальним правилом пов`язується з досягненням сторонами згоди з усіх істотних умов, важливим є визначення, які умови належать до числа істотних.
Істотними слід вважати умови, які є необхідними і достатніми для укладення договору. Перелік істотних умов безпосередньо залежить від виду конкретного договору.
Істотними умовами також є умови, що прямо визначені в якості істотних нормами чинного законодавства, або хоча й не визначені прямо, однак є необхідними для договорів певного виду.
Крім того, істотними умовами є будь-які інші умови, відносно яких має бути досягнута згода на вимогу будь-якої сторони, тобто такі умови, за відсутності яких сторона, яка на них наполягає, не бажає укладати відповідний договір.
Частиною 3 статті 180 Господарського кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Згідно зі статтею 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.
Згідно з ч. 1. ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання в розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.
Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 883 ЦК України регламентовано, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.
Судом встановлено, що умова щодо строку виконання робіт, обумовлених Договором, включена Управлінням освіти (замовником) до тендерної документації під час проведення закупівлі ID: UA-2024-05-06-002676-a, а ФОП Якименко Д.С. гарантував Замовнику виконати роботи у визначені строки ще на етапі участі у тендерній закупівлі.
Так, листами №/№ 68/24, 69/24 від 13.05.2024 Відповідач гарантував дотримання вимог до предмета закупівлі: будівництво захисної споруди цивільного захисту в Шосткинській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів № 1 по вулиці Чернігівській, 10 в місті Шостка Сумської області», а саме, виконання робіт, якість яких відповідатиме умовам чинного законодавства, дотримання технології виробництва робіт, відповідність вимогам будівельних норм, правилам і стандартам встановленим для виконання робіт такого виду.
Листом-згодою № 78/24 від 13.05.2024 ФОП Якименко Д.С. засвідчив, що погоджується укласти Договір в редакції, запропонованій Замовником, а листом-згодою № 82/24 від 13.05.2024 гарантує, що пропозиція містить всі види робіт, зміни обсягів та складу робіт не передбачено згідно з додатком 4 тендерної документації.
Окрім цього, ФОП Якименко Д.С. надав тендерну пропозицію № 89/24 від 28.05.2024, відповідно до змісту якої засвідчив, що має можливість та погоджується виконати вимоги Замовника та Договору. При цьому Підрядником, під час участі у закупівлі UA-2024-05-06-002676-a, надано засвідчений печаткою проєкт Договору, відповідно до 5.1 якого, строк виконання робіт визначено з моменту підписання договору про закупівлю сторонами по 31.12.2024 року, а строк дії Договору, до 31.12.2024 (п. 14.1).
Таким чином, Відповідач, прийнявши участь у тендері, за результатами якого став переможцем та, уклавши з Управлінням освіти Шосткинської міської ради Договір № 03/24 від 04.06.2024, взяв на себе зобов`язання з виконання робіт, обумовлених Договором та додатками до нього у строк до 31.12.2024, 
Тобто, ФОП Якименко Д.С., підписавши Договір, погодився з його істотними умовами, зокрема з кінцевою датою виконання робіт та передбаченою відповідальністю за прострочення взятих на себе зобов`язань, а також усвідомлював визначені Договором строки виконання робіт.
Водночас, станом на дату закінчення виконання робіт за Договором (31.12.2024), виконав роботи на суму 10679844,60 грн, що підтверджується:
- Актом приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в №1 від 16.08.2024 на суму 1 830 599,25 грн;
- Актом приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в №2 від 09.10.2024 на суму 1 771 490,44 грн;
- Актом приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в №3 від 30.10.2024 на суму 1 313 386,38 грн;
- Актом приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в №4 від 13.11.2024 на суму 1 250 793,57 грн;
- Актом приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в №5 від 11.12.2024 на суму 1 217 245,96 грн;
- Актом приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2024 року КБ-2в №6 від 11.12.2024 на суму 115 609,66 грн;
- Актом приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в №7 від 27.12.2024 на суму 3 180 719,34 грн.
Тоді як, згідно з листом Управління освіти Шосткинської міської ради № 01-29/673 від 02.06.2025 до переліку невиконаних робіт по Договору № 03/24 від 04.06.2024 належать: земляні роботи, рама Р-1, плити, утеплення та гідроізоляція, стіни та перегородки, перемички, покрівля, підлоги, прорізи, опорядження приміщень, сантехнічні перегородки, вентшахта ВШ-1, ВШ-2, ВШ-3, огородження, сходи С-1, ганок Г-1, Г-2, підпірні стіни ПС-1, ПС-3, навіс, водопровід В-1,каналізація побутова, санітарно-технічне обладнання, протипожежний водопровід, вентиляція, опалення, пожежна сигналізація, технологічне обладнання, майданчик з навісом під ДГУ, електропостачання, водопровід зовнішній, каналізація зовнішня, благоустрій території.
Таким чином, судом встановлено, що Відповідачем порушені строки виконання будівельних робіт, передбачених умовами спірного Договору.
Водночас, відповідно до статті 617 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
Для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання згідно зі ст. 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, повинна довести: 1) наявність обставин непереборної сили; 2) їх надзвичайний характер; 3) неможливість попередити за даних умов завдання шкоди; 4) причинний зв`язок між цими обставинами і понесеними збитками (постанова Верховного Суду України від 10.06.2015 у справі № 904/6463/14).
Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин, навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести (постанова Верховного Суду від 21.07.2021 у справі №912/3323/20).
Разом з тим, форс-мажор є окремою, самостійною обставиною, яка звільняє від відповідальності за порушення договірних зобов`язань, яка характеризується тим, що обставини форс-мажору повинні виникнути після укладення договору, неможливість виконання зобов`язання повинна бути у період існування таких обставин і такі обставини повинні бути зазначені в договорі. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (частина 2 статті 14-1 Закону України «Про Торгово- промислові палати в Україні»).
У постанові від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21 Верховний Суд, щодо застосування статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» зазначив, що:
- ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності; 
- форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається наконкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форсмажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форсмажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом; 
- наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торговопромисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.
Зі змісту листа Управління освіти Шосткинської міської ради № 01-29/673 від 02.06.2025 вбачається, що причинами порушення строку виконання робіт (до 31.12.2024 року) Підрядником є погодні умови, які заважали завершенню будівництва в зимовий період.
Водночас, суд звертає увагу, що Сторонами не надано належних доказів на підтвердження вказаних обставин, які б підтверджували настання надзвичайних, невідворотних погодних умов, що мали б причинно-наслідковий зв`язок із неможливістю завершення робіт.
Суд погоджується з доводами Прокурора, що ФОП Якименко Д.С. повинен був врахувати та усвідомлювати умови проведеної тендерної закупівлі в період листопада – грудня 2024 року, умови Договору, зокрема щодо визначених строків виконання робіт, та об`єктивно оцінити можливість закінчення будівельних робіт 31.12.2024, ризики та можливі негативні наслідки для себе. 
При цьому об`єктивно розуміючи та оцінюючи вигоди/втрати від укладення Договору на умовах запропонованих Замовником, Відповідач, зокрема мав можливість відмовитися від укладання договору.
Натомість останній прийняв рішення укласти Договір на певних умовах (з визначеним закінчення робіт) та, відповідно, несе повну відповідальність за настання можливих для нього негативних майнових наслідків.
Окрім цього, незважаючи на погодні умови, Підрядник фактично виконував роботи в зимовий період, що підтверджується актами виконаних робіт за грудень 2024 року за Договором, прийнятими та оплаченими Замовником.
Тоді як, відповідно до висновків, викладених у постановах від 21.07.2021 у справі № 912/3323/20 та від 31.08.2022 у справі № 910/15264/21, Верховний Суд виснував, що ключовими відмінностями між непереборною силою та невідворотною обставиною є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести, а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним.
ФОП Якименко Д.С. є господарюючим суб`єктом і несе відповідний ризик під час здійснення своєї господарської діяльності, у тому числі в умовах воєнного стану.
Як виснувала Велика Палата Верховного Суду у постанові №910/15484/17 від 02.07.2019, відповідно до ст. ст. 42, 44 ГК України підприємництво – це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку. Підприємництво здійснюється на основі, зокрема комерційного розрахунку та власного комерційного ризику. Отже, у разі здійснення підприємницької діяльності особа має усвідомлювати, що така господарська діяльність здійснюється нею на власний ризик, особа має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших її дій та самостійно приймати рішення про вчинення (чи утримання від) таких дій (п. п. 6.41-6.42 постанови).
Окрім того, суб`єкт господарювання, здійснюючи господарську діяльність приймає як сприятливі наслідки такої господарської діяльності так і несприятливі, а тому, підписуючи договір підрядник мав здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, з урахуванням того, що договір між сторонами укладено відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» (постанова Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 916/410/23).
Підписуючи 04.06.2024 Договір на виконання робіт по об`єкту Підрядник, який взяв участь у конкурентній процедурі та був визнаний її переможцем, мав оцінити ризики несвоєчасного виконання договору та негативні наслідки для себе та контрагента, у зв`язку з цим.
Тобто Підрядник, здійснюючи свою господарську діяльність, однією зі складових якої є укладення господарських договорів, мав передбачити пов`язані із цим ризики, зокрема наявність реальної можливості виконання умов Договору в частині своєчасного виконання робіт, у тому числі, з урахуванням несприятливих погодних умов в зимовий період, мав усвідомлювати, що строк виконання Договору охоплює в тому числі зимовий період, у зв`язку з чим можуть мати місце певні обставини (як-то низькі температури, уповільнення хімічних процесів застигання бетону, висока вологість, необхідність додаткового прогрівання матеріалів та робочих зон, морозостійкість, обмерзання та ожеледь, що ускладнює роботу будівельної техніки, тощо).
Щодо твердження Відповідача про неможливість виконання умов спірного Договору в строк, у зв`язку з необхідністю внесення змін до проєктно-кошторисної документації, суд зазначає наступне.
Так, у відзиві (вх.№3834) на позовну заяву Відповідач вказує, що в ході реалізації Договору на виконання будівельних робіт з`явилась необхідність провести коригування наявної проєктно-кошторисної документації в частині дотримання вимог ефективності та допроєктування захисної споруди цивільного захисту Ці роботи є додатковими роботами, що не були враховані в предметі закупівлі. Необхідність в коригуванні проєкту являється документально підтвердженою об`єктивною обставиною, через яку виконання договору було припинено 31.12.2024.
У запереченнях (вх.№4095) на відповідь на відзив Відповідач зазначає, що вказані вище обставини були обґрунтовані необхідністю в переміщенні дизель-генераторної установки в приміщення укриття на поверхню.
Як вже було встановлено судом, Сторони підписали Договір на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а на момент його підписання погодили всі істотні умови – предмет, ціну та строк виконання зобов`язань, відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 Господарського кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) та Закону України «Про публічні закупівлі».
Пунктом 3.1 зазначеного Договору визначено, що загальна вартість зазначеного Договору визначається у відповідності до розрахунку Договірної ціни, яка є твердою та становить: 16 952 000,00 грн (шістнадцять мільйонів дев`ятсот п`ятдесят дві тисячі гривень 00 копійок), без ПДВ.
Відповідно до п.п. 6.1.12. Договору Підрядник зобов`язаний своєчасно інформувати Замовника про хід виконання робіт, причини відхилення від кошторисної документації, календарного графіку виконання робіт та заходи вжиті для усунення відхилень.
Згідно п.п. 6.1.16 Договору Підрядник зобов`язаний повідомляти Замовника про невідповідність фактичних об`ємів робіт з об`ємами запроєктованими в кошторисні документації і вирішувати питання коригування в установленому порядку.
Статтею 878 ЦК України передбачено, що замовник має право вносити зміни до проєктно-кошторисної документації до початку робіт або під час їх виконання за умови, що додаткові роботи, викликані такими змінами, за вартістю не перевищують десяти відсотків визначеної у кошторисі ціни і не змінюють характеру робіт, визначених договором.
Внесення до проєктно-кошторисної документації змін, що потребують додаткових робіт, вартість яких перевищує десять відсотків визначеної у кошторисі ціни, допускається лише за згодою підрядника. У цьому разі підрядник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.
Водночас, судом встановлено, що Сторонами Договору не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження виникнення вказаних Відповідачем обставин щодо ініціювання Замовником або ж Підрядником питання щодо необхідності внесення змін до проєктно-кошторисної документації під час строку дії спірного Договору (до 31.12.2024), як то відповідне листування між Сторонами тощо.
Окрім цього, Відповідачем у процесуальних заявах по суті спору не зазначено у чому саме полягає невідповідність проєктно-кошторисної документації на об`єкт будівництва та чому не можливе виконання будівельних робіт за наданою проєктною документацією, а також які конкретно зміни мають бути внесені та яка саме вартість додаткових робіт за договором, перевищують чи не перевищують ці роботи десять відсотків визначеної у кошторисі ціни, причини зміни кошторисних призначень.
Середі іншого, суд звертає увагу Відповідача, що згідно з листом Управління освіти Шосткинської міської ради № 01-29/673 від 02.06.2025 до переліку невиконаних робіт по Договору № 03/24 від 04.06.2024 належать: земляні роботи, рама Р-1, плити, утеплення та гідроізоляція, стіни та перегородки, перемички, покрівля, підлоги, прорізи, опорядження приміщень, сантехнічні перегородки, вентшахта ВШ-1, ВШ-2, ВШ-3, огородження, сходи С-1, ганок Г-1, Г-2, підпірні стіни ПС-1, ПС-3, навіс, водопровід В-1,каналізація побутова, санітарно-технічне обладнання, протипожежний водопровід, вентиляція, опалення, пожежна сигналізація, технологічне обладнання, майданчик з навісом під ДГУ, електропостачання, водопровід зовнішній, каналізація зовнішня, благоустрій території.
Відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, як переміщення дизель-генераторної установки в приміщення укриття на поверхню знаходиться в прямому причинно-наслідковому зв`язку з невиконанням інших вказаних вище робіт, які не були виконані ФОП Якименко Д.С. у строк до 31.12.2024, що зумовило повернення залишку бюджетних коштів у сумі 6 272 155,40 грн до бюджету у зв`язку з їх невикористанням до закінчення бюджетного року.
Крім того, відповідно до інформації, яка міститься у відкритому доступі на вебпорталі Єдиної цифрової системи-«DREAM» (https://dream.gov.ua/ua/project/DREAM-UA-110424-F7100F22/profile), експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проєктної документації № 19-0014/01-25 датований 24.02.2025, а зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва «Будівництво захисної споруди цивільного захисту в Шосткинській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів №1 по вулиці Чернігівській, 10, міста Шостки Сумської області» Коригування» від 19.02.2025.
Також, Замовником надано на експертизу інший кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва і відповідно з іншою вартістю робіт, ніж той по якому здійснювалось будівництво захисної споруди цивільного захисту впродовж 2024 року. З аналізу корегованого зведеного кошторисного розрахунку вбачається, що змінювалась лише кошторисна вартість не виконаних ФОП Якименко Д.С. у встановлений Договором строк робіт по об`єкту будівництва для необхідності його завершення, при цьому перелік та обсяг робіт не змінювались, кошторис складений за поточними цінами станом на 19.02.2025. Тобто, фактично переглядались ціни на роботи, щоб добудувати недобудований у встановлені Договором ФОП Якименко Д.С. об`єкт, а натомість неосвоєні цільові кошти державного бюджету, які мали бути першочергово використані, повернуто до бюджету.
Таким чином, Відповідач не спростував доводів Прокурора належними та допустимим доказами, тому факт порушення Відповідачем зобов`язання за Договором №03/24 від 04.06.2024 в частині виконання будівельних робіт в обсязі та строк, встановлений умовами спірного Договору, є таким, що встановлений судом.
Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з положеннями пункту 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Відповідно до статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
Статтею 546 ЦК України встановлено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (пункт 1 статті 549 ЦК України). Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.
Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Пунктом 10.2 Договору визначено, що за порушення строків виконання зобов`язання з Виконавця стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів, робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.
Прокурором заявлено вимогу про стягнення пені у розмірі 0,1 відсотка від вартості робіт з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення (з урахуванням виконаних робіт) у сумі 1 135 260,96 грн
Окрім цього, враховуючи те, що Відповідачем було допущено прострочення виконання робіт на понад 30 днів, беручи до уваги положення п. 10.2. спірного Договору, прокурором заявлено вимогу про стягнення з ФОП Якименко Д.С. на користь Управління освіти Шосткинської міської ради 439 050,88 грн штрафу у розмірі 7% від вартості робіт, виконання яких прострочено.
Суд зазначає, що одночасне застосування Прокурором до Відповідача пені та штрафу узгоджується з положеннями діючого законодавства, оскільки відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, нарахування Прокурором штрафних санкцій) - видами штрафних санкцій, тобто є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності.
Аналогічна правова позиція викладена у пункті 5.44 постанови Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 18.05.2021 у справі №913/686/19.
За таких обставин, одночасне нарахування Прокурором до сплати Відповідачу пені та штрафу є правомірним.
Відповідач контррозрахунку штрафних санкцій суду не надав.
Розглянувши та перевіривши розрахунки пені та штрафу, наведені Прокурором у позовній заяві (а.с.8-9 т. 1), суд встановив, що дані розрахунки є обґрунтованими та арифметично правильними, відтак вказана позовна вимога про стягнення 1 135 260,96 грн пені та 439 050,88 грн штрафу підлягає задоволенню.
Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з частиною першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
У відповідності до статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 79 ГПК України).
Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України.
Згідно з ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).
Підсумовуючи вищезазначене, суд доходить висновку, що позовні вимоги заступника керівника Шосткинської окружної прокуратури Сумської області в інтересах держави в особі позивача Управління освіти Шосткинської міської ради є обґрунтованими, підтверджені належними доказами, наявними в матеріалах справи, та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується наступним:
Судовий збір покладається, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (пункт 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень.
За приписами ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі – застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Враховуючи, що прокурором позовну заяву подано через підсистему «Електронний суд», відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на Відповідача в розмірі 18 891 грн 74 коп. (коефіцієнт 0,8 розміру ставки судового збору).
Керуючись ст. ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Якименка Дениса Сергійовича ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь Управління освіти Шосткинської міської ради (вул. Садовий бульвар, 9, м. Шостка, Сумська область, 41100, код ЄДРПОУ 22978663) 1 574 311 (один мільйон п`ятсот сімдесят чотири тисячі триста одинадцять) грн 81 коп., з яких: 1 135 260 (один мільйон сто тридцять п`ять тисяч двісті шістдесят) грн 96 коп. пені та 439 050(чотириста тридцять дев`ять тисяч п`ятдесят) грн 88 коп. штрафу.
3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Якименка Дениса Сергійовича ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь Сумської обласної прокуратури (№UA598201720343120001000002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, код ЄДРПОУ 03527891) 18 891 (вісімнадцять тисяч вісімсот дев`яносто одна) грн 74 коп. судового збору, сплаченого за пред`явлення позовної заяви до суду.
4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 04.05.2026.

Суддя	С.В. Заєць