ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 440/2835/26	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ясиновського І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Метрошина" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
До Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Метрошина" (надалі по тексту - позивач, ТОВ "Метрошина") до Головного управління ДПС у Полтавській області (надалі по тексту - відповідач, ГУ ДПС у Полтавській області), відповідно до якої просить:
визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Полтавській області №7358 від 12.02.2026 щодо відповідності ТОВ «Метрошина» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити ТОВ «Метрошина» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що ним 24 листопада 2025 року в електронному кабінеті платника податків отримано рішення №72649 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, яким визначено відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податковим органом у розшифруванні підстав, визначених Довідником кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затвердженим наказом ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації» (далі — Довідник), було зазначено коди 06, 11 та 16. На виконання вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019 року (далі — Порядок №1165), ТОВ «Метрошина» подало до органів Державної податкової служби України пояснення щодо здійснюваної господарської діяльності разом із копіями підтвердних документів з метою вирішення питання про виключення підприємства з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. 16.01.2026 отримано рішення №2654 Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Полтавській області, яким повідомлено, що за результатами розгляду наданих пояснень та документів контролюючим органом визначено відповідність підприємства пункту 8 Критеріїв ризиковості на підставі тих самих кодів Довідника. Разом з тим, ТОВ «Метрошина» має належні складські та офісні приміщення, орендовані у ТОВ «Солар-365» на підставі договорів №4, №5 та №6 від 01.07.2025 року, а також складські приміщення за адресою: м. Полтава, вул. Квітки Цісик, 35, орендовані у ТОВ «Завод Стандарт» згідно з договорами №0107/25-1 від 01.07.2025 року та №0110/25-6 від 01.10.2025 року. Інформація про всі об`єкти оподаткування була подана до контролюючих органів шляхом подання повідомлення за формою 20-ОПП у липні 2025 року.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31 березня 2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). 
Ухвалою суду від 06 квітня 2026 року залишено без задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
15 квітня 2026 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої просив відмовити у задоволенні позову. Зазначав, що Комісією ГУ ДПС у Полтавській області з питань реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Комісія ГУ) було прийнято рішення від 12.02.2026 № 7358 про відповідність ТОВ "МЕТРОШИНА" (код ЄДРПОУ 45910827) критеріям ризиковості. Відповідно до Довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затвердженого Наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17: 06 - платник податку залучений до здійснення групою платників податку, у тому числі щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, циклу операцій один із одним щодо придбання і реалізації одного й того ж товару / послуги для формування штучного обсягу такого товару / послуги; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання; 16 - керівник та/або особа, яка мас право підпису (посадова особа платника податку), є особою, що займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податків, з огляду на наступне. Згідно інформації, яка міститься в інформаційних ресурсах ДПС встановлено, керівник підприємства ТОВ "МЕТРОШИНА" (45910827) ОСОБА_1 , займає аналогічні посади більше ніж у п`яти (включно) платників податків, зокрема: TOB «ITC» (31391528, 1601), БПП «ПАТРІЯ» (31801522, 1601), ПП «ГОЕЛ ЛЮКС» (32643947, 2526), TOB «ПРОМА ЛТД» (33743122, 1601), TOB «МОТОКОМПОНЕНТ» (45450745, 1601). Відповідно до протоколу Комісії ГУ ДПС від 24.11.1015 №233 проведеним аналізом даних ЄРПН встановлено, що ТОВ «МЕТРОШИНА» залучений до циклу операцій з придбання та реалізації одного й того ж товару, а саме шин (код УКТ ЗЕД 4011100090) з контрагентом ТОВ «КВАНТ ПЛЮС» (31618527, внесений до переліку ризикових платників податків 18.11.2025). Крім того, за даними балансу придбаних та реалізованих ТМЦ наявні залишки шин (код УКТ ЗЕД 4011100090) в асортименті, близько 1,4 тис. штук. ТОВ "МЕТРОШИНА" (45910827) 03.02.2026 подано повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Також в протоколі Комісії ГУ ДПС від 12.02.2026 №29 вказано, що за результатами опрацювання інформації, яка міститься в інформаційних ресурсах ДПС та отриманої від платника, встановлено що згідно балансу придбаних та реалізованих ТМЦ у ТОВ "МЕТРОШИНА" накопичено залишки в значних обсягах нереалізованих шин за кодом УКТ ЗЕД 4011100090 в кількості 3990 шт. Одночасно ТОВ "МЕТРОШИНА" залучений до циклу операцій з придбання та реалізації одного й того ж товару (шин) з контрагентом ТОВ "КВАНТ ПЛЮС" (31618527, внесений до переліку ризикових платників податків 18.11.2025). ТОВ "МЕТРОШИНА" не спростовано інформацію, яка свідчить про ймовірність використання платником схеми ухилення від сплати податку на додану вартість до бюджету за рахунок накопичення залишків товарних запасів (шин) в значних обсягів за недостатністю місць їх зберігання. Платником не надано первинних документів складського обліку щодо підтвердження їх зберігання та оборотно-сальдову відомість по рахунку 28. Звернуто увагу суду на те, що дані коди, затвердженні наказом ДПС України № 17 від 11.01.2023, містять сталий зміст, що не передбачає редагування, виключення чи, навпаки, розширення змісту. Крім того, автоматизована система мінімізує можливість коригування чи втручання у систему. Тому, при зазначенні кодів визначальне значення має позиція із зазначенням числа (1-20). Наявна податкова інформація за кодами: 06, 11 та 16 обґрунтовано свідчить про ризиковість діяльності платника податку. Також, на думку представника відповідача, повноваження податкових органів щодо прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості платника податків є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу /а.с. 161-167/. 
У запереченнях на відзив представник позивача, наполягаючи на раніше наведених аргументах, просив задовольнити позов /а.с.222-223/.
У запереченнях на відповідь на відзив представник відповідача, наполягаючи на раніше наведених аргументах, просив відмовити у задоволенні позову /а.с.225-228/.
Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 № 2747-IV (надалі також – КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
За відсутності невирішених клопотань сторін про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Метрошина» (код ЄДРПОУ 45910827) зареєстроване та перебуває на податковому обліку з 13.06.2025, що здійснює господарську діяльність відповідно до зареєстрованих видів діяльності (КВЕД), зокрема оптову торгівлю автомобільними шинами та запчастинами до автотранспортних засобів (КВЕД 45.31), а також торгівлю промисловим обладнанням.
Як зазначено у відзиві на позовну заяву відповідно до інформації, яка міститься в інформаційних ресурсах ДПС встановлено, керівник підприємства ТОВ "МЕТРОШИНА" (45910827) ОСОБА_1 , займає аналогічні посади більше ніж у п`яти (включно) платників податків, зокрема: TOB «ITC» (31391528, 1601), БПП «ПАТРІЯ» (31801522, 1601), ПП «ГОЕЛ ЛЮКС» (32643947, 2526), TOB «ПРОМА ЛТД» (33743122, 1601), TOB «МОТОКОМПОНЕНТ» (45450745, 1601). Відповідно до протоколу Комісії ГУ ДПС від 24.11.1015 №233 проведеним аналізом даних ЄРПН встановлено, що ТОВ «МЕТРОШИНА» залучений до циклу операцій з придбання та реалізації одного й того ж товару, а саме шин (код УКТ ЗЕД 4011100090) з контрагентом ТОВ «КВАНТ ПЛЮС» (31618527, внесений до переліку ризикових платників податків 18.11.2025). Крім того, за даними балансу придбаних та реалізованих ТМЦ наявні залишки шин (код УКТ ЗЕД 4011100090) в асортименті, близько 1,4 тис. штук. ТОВ "МЕТРОШИНА" (45910827) 03.02.2026 подано повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Також в протоколі Комісії ГУ ДПС від 12.02.2026 №29 вказано, що за результатами опрацювання інформації, яка міститься в інформаційних ресурсах ДПС та отриманої від платника, встановлено що згідно балансу придбаних та реалізованих ТМЦ у ТОВ "МЕТРОШИНА" накопичено залишки в значних обсягах нереалізованих шин за кодом УКТ ЗЕД 4011100090 в кількості 3990 шт. Одночасно ТОВ "МЕТРОШИНА" залучений до циклу операцій з придбання та реалізації одного й того ж товару (шин) з контрагентом ТОВ "КВАНТ ПЛЮС" (31618527, внесений до переліку ризикових платників податків 18.11.2025).
24 листопада 2025 року в електронному кабінеті платника податків позивачем отримано рішення комісії контролюючого органу №72649 про відповідність ТОВ «Метрошина» критеріям ризиковості платника ПДВ на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості. Податковим органом у розшифруванні підстав, визначених Довідником кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затвердженим наказом ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації» (далі — Довідник), зазначено коди:
06 - платник податку залучений до здійснення групою платників податку, у тому числі щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, циклу операцій один із одним щодо придбання / реалізації одного й того ж товару / послуги для формування штучного обсягу такого товару / послуги, 
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання
16 - керівник та/або особа, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, що займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податків /зв.а.с. 11-12/.
На виконання вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019 року (далі — Порядок №1165), ТОВ «Метрошина» подало до органів Державної податкової служби України пояснення щодо здійснюваної господарської діяльності разом із копіями підтвердних документів з метою вирішення питання про виключення підприємства з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості /зв.а.с. 7-8/.
16.01.2026 отримано рішення №2654 Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Полтавській області, яким повідомлено, що за результатами розгляду наданих пояснень та документів контролюючим органом визначено відповідність підприємства пункту 8 Критеріїв ризиковості на підставі тих самих кодів Довідника /зв.а.с. 8-9/.
03.02.2026 позивачем подано пояснення та підтвердні документи з метою виключення підприємства з переліку ризикових платників податків, у яких, зокрема, було надано інформацію щодо місць зберігання товарів, наявності складських приміщень та фактичного здійснення господарської діяльності /а.с. 6/.
12.02.2026 надійшло рішення №7358 Комісії регіонального рівня про відповідність ТОВ «Метрошина» пункту 8 Критеріїв ризиковості /а.с. 10-11/.
Вважаючи свої права порушеними таким рішенням, позивач звернувся до суду із позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема щодо визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства урегульовані Податковим кодексом України (надалі - ПК України). 
Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
За приписами пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. 
Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій. 
Статтею 74 ПК України визначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. 
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю. 
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. 
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу. 
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. 
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Згідно з абзацом першим пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. 
Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11.12.2019 №1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).
Пунктом 1 Порядку №1165 встановлено, що цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Так, за змістом пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації. 
У силу абзацу першого пункту 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). 
Відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. 
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. 
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. 
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. 
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). 
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. 
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. 
У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.
При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що: виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку; відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. 
Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. 
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Додатком 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, відповідно до пункту 8 яких до цих Критеріїв віднесено наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. 
Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.
Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме: "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Тобто, Порядок №1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірного рішення, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справах №№ 640/10988/20, 640/11321/20, від 19.11.2021 №140/17441/20 та врахована судом відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України.
Посилання відповідача на постанови Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №480/4006/18 від 03.03.2020 по справі № 240/3665/19 по справі № 520/5168/19, від 10.07.2020 по справі № 280/1098/19 суд визнає помилковими, оскільки у вказани[ справах Суд розглядав правовідносини щодо застосування постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", що втратила чинність з 01.02.2020. 
Спірним рішенням ТОВ "МЕТРОШИНА" визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).
Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справах №№ 640/10988/20, 640/11321/20 зазначив, що при вирішенні спорів цієї категорії суди мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
З метою реалізації вимог абзацу другого пункту 8 додатка 1 до Порядку №1165 наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, 06 - платник податку залучений до здійснення групою платників податку, у тому числі щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, циклу операцій один із одним щодо придбання / реалізації одного й того ж товару / послуги для формування штучного обсягу такого товару / послуги; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання; 16 - керівник та/або особа, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, що займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податків.
Суд встановив, що підставою для прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Полтавській області оскаржуваного рішення, слугувала відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку із наявністю наступної податкової інформації: Коди 06, 11 та 16.
Разом з тим, суд зауважує, що у ході розгляду справи відповідачем не надано жодних доказів, які б досліджувалися на засіданні комісії та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення про включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
В оскаржуваному рішенні комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН зазначено про:
постачання у період з 28.05.2025 по 24.11.2025 у суб`єкта господарювання за кодом - 31618527;
придбання у період з 28.05.2025 по 24.11.2025 у суб`єкта господарювання за кодом - 31618527;
придбання у період з 28.07.2025 по 10.10.2025 у суб`єкта господарювання за кодом - 45910827.
При цьому, тільки відзив на позовну заяву містить пояснення такої підстави, а саме - відповідно до інформації, яка міститься в інформаційних ресурсах ДПС встановлено, керівник підприємства ТОВ "МЕТРОШИНА" (45910827) ОСОБА_1 , займає аналогічні посади більше ніж у п`яти (включно) платників податків, зокрема: TOB «ITC» (31391528, 1601), БПП «ПАТРІЯ» (31801522, 1601), ПП «ГОЕЛ ЛЮКС» (32643947, 2526), TOB «ПРОМА ЛТД» (33743122, 1601), TOB «МОТОКОМПОНЕНТ» (45450745, 1601). Відповідно до протоколу Комісії ГУ ДПС від 24.11.1015 №233 проведеним аналізом даних ЄРПН встановлено, що ТОВ «МЕТРОШИНА» залучений до циклу операцій з придбання та реалізації одного й того ж товару, а саме шин (код УКТ ЗЕД 4011100090) з контрагентом ТОВ «КВАНТ ПЛЮС» (31618527, внесений до переліку ризикових платників податків 18.11.2025). Крім того, за даними балансу придбаних та реалізованих ТМЦ наявні залишки шин (код УКТ ЗЕД 4011100090) в асортименті, близько 1,4 тис. штук. ТОВ "МЕТРОШИНА" (45910827) 03.02.2026 подано повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Також в протоколі Комісії ГУ ДПС від 12.02.2026 №29 вказано, що за результатами опрацювання інформації, яка міститься в інформаційних ресурсах ДПС та отриманої від платника, встановлено що згідно балансу придбаних та реалізованих ТМЦ у ТОВ "МЕТРОШИНА" накопичено залишки в значних обсягах нереалізованих шин за кодом УКТ ЗЕД 4011100090 в кількості 3990 шт. Одночасно ТОВ "МЕТРОШИНА" залучений до циклу операцій з придбання та реалізації одного й того ж товару (шин) з контрагентом ТОВ "КВАНТ ПЛЮС" (31618527, внесений до переліку ризикових платників податків 18.11.2025).
Жодних пояснень з даного приводу, як і доказів прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості таких платників податків відповідачем суду надано не було.
Твердження відповідача про ризиковість зазначеного у спірному рішенні контрагента, не є достатнім для висновку про відсутність реальності операції щодо придбання товару. Обґрунтованим вважатиметься відповідний висновок за умови підтвердження належними доказами фіктивності відповідних операцій, що згідно з нормами Кримінального кодексу України відповідають ознакам злочину. Крім того, дії контролюючого органу мають бути узгодженими з відповідними висновками. Вказані в спірному рішенні обставини щодо відповідності критерію ризиковості платника у заявлених спірних правовідносинах відповідно до відомостей електронної квитанції не стосувалися перевищення залишку придбаного товару.
Окрім того, аналізуючи норми Порядку №1165, слід дійти висновку, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20 та в силу приписів ч.5ст.242 КАС України враховується судом при вирішенні даного спору.
Разом з тим, як слідує з матеріалів справи, первинне рішення про віднесення платника податків до ризикових від 24.11.2025 №72649 прийняте комісією не за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної та суду не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій у певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення товариства до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Таким чином, віднесення платника податку до ризикових відповідачем проведено всупереч вимог Порядку №1165.
Суд зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.
Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Отже, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
У зв`язку з наведеним, суд доходить висновку про те, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості.
Однак, будь-яких доказів на підтвердження того, що комісія контролюючого органу перевіряла подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні), в порядку, визначеному приписами Порядку №1165, відповідачем суду не надано.
Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.
Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.
Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 по справі №160/93/19, від 04.06.2020 по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.
Податковий орган не надав жодних доказів на підтвердження того, що позивачем було порушено податкове законодавство, а також не зазначено інших обставин, які могли б свідчити про порушення останнім законодавства України.
Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які включені до переліку ризикових.
Тобто негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагента.
Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.
Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.07.2020 року у справі №240/6806/17.
Позивач не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань. А відтак, за умови невстановлення податковим органом наявності обставин, які б могли свідчити про узгодженість дій позивача та його постачальників для одержання товариством незаконної податкової вигоди, останнє не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.
Відповідний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 01.11.2023 у справі №520/14316/19.
До того ж, в даному випадку, контролюючий орган не вправі вказувати про накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання без проведення відповідної документальної перевірки.
Також у відповідності до підпункту 20.1.9 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право вимагати під час проведення перевірок від платників податків, що перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки з використанням інформації та документів щодо результатів такої інвентаризації за наслідками таких перевірок або під час наступних заходів податкового контролю.
Як судом встановлено вище, в даному випадку жодної з наведених видів перевірок контролюючим органом не проводилось, а тому контролюючий орган не був вправі вимагати у позивача жодних інвентаризаційних описів чи первинних документів щодо транспортування або зберігання товарів.
Водночас, незважаючи на протиправність вимог відповідача про надання документів, вказані документи, зокрема в підтвердження наявності у позивача на праві користування місць зберігання товарів, відповідачем безпідставно не було взято до уваги та прийнято необґрунтоване рішення.
Крім того, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірне рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього юридичних наслідків.
Наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.
При цьому право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Право на звернення до суду також передбачене в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі №640/11321/20.
Враховуючи наведене, рішення відповідача від 12.02.2026 №7358 є протиправним та підлягає скасуванню.
Що стосується вимог з приводу виключення позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.
Відповідно до абзацу тридцять першого п.6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту його порушеного права.
Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Відтак, адміністративний позов також підлягає задоволенню у цій частині.
Згідно пунктів 3), 10) частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, а також керуючись положеннями частини другої статті 9 КАС України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 12.02.2026 №7358 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника та зобов`язання ГУ ДПС у Полтавській області виключити позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість.
Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 3328,00 грн /а.с.4/.
Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 05.06.2020 у справі №280/5161/19 зазначив, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо), як способу усунення наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності, є однією вимогою.
З огляду на ухвалення судом у цій справі рішення про задоволення позовних вимог, а також оскільки у спірних відносинах права позивача порушені прийняттям протиправного рішення ГУ ДПС України у Полтавській області в особі створеної нею Комісії, суд дійшов висновку, що судовий збір належить стягнути саме за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС України у Полтавській області у розмірі 3328,00 грн (за одну основну вимогу немайнового характеру).
Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд - 
У Х В А Л И В:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Метрошина" (вул. капітана В.Кісельова, буд. 29, оф.7, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код 45910827) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код ВП:44057192) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.02.2026 №7358 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника.
Зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Метрошина" (ідентифікаційний код 45910827, індивідуальний податковий номер платника податку на додану вартість 459108216013) з переліку ризикових платників податку на додану вартість. 
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код ВП: 44057192) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Метрошина" (вул. капітана В.Кісельова, буд. 29, оф.7, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код 45910827) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3328,00 грн (три тисячі триста двадцять вісім гривень).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному ч.8 ст. 18, ч.ч. 7-8 ст. 44 та ст. 297 КАС України. 

Головуючий суддя	 	І.Г. Ясиновський