ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2026 року м.Дніпро Справа № 904/1430/24
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач), 
суддів: Верхогляд Т.А., Паруснікова Ю.Б., 
при секретарі судового засідання: Логвиненко І.Г.
від позивача: ОСОБА_1 (власні засоби); Негуляєв М.А. (власні засоби); 
від третьої особи-4: Базюкевич Є.В. (власні засоби); 
від відповідача-1: Чулінін Д.Г. (в залі суду); 
інші учасники: не з`явились; 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 (суддя Дупляк С.А., повний текст якого підписаний 10.01.2025) та на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 (суддя Дупляк С.А., повний текст якого підписаний 24.01.2025), на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 (суддя Дупляк С.А., повний текст якої підписаний 24.01.2025 ) у справі № 904/1430/24
за позовом  ОСОБА_1 
до відповідачів:
1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД",
2.  ОСОБА_2 ,
3.  ОСОБА_3 ,
4.  ОСОБА_4 ;
за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета спору – ОСОБА_5 ,
за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета спору – ОСОБА_6 ,
за участю третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета спору – ОСОБА_7 ,
за участю третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета спору – приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кот Бориса Анатолійовича
про визнання рішення загальних зборів та статуту недійсними,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернулася до господарського суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" (далі - Відповідач-1), ОСОБА_2 (далі - Відповідач-2), ОСОБА_3 (далі - Відповідач-3) та до ОСОБА_4 (далі - Відповідач-4), у якій позивач просить суд: 
- визнати недійсним рішення №07-03/2023 загальних зборів учасників відповідача-1 від 07.03.2023;
- визнати недійсною нову редакцію статуту товариства відповідача-1, що була затверджена рішення №07-03/2023 від 07.03.2023 загальних зборів учасників відповідача-1.
Судові витрати позивач просить суд покласти на відповідачів.
Разом із позовом від позивача надійшло клопотання про поновлення строку на оскарження рішення загальних зборів товариства відповідача-1.
Позивач, мотивуючи заявлені позовні вимоги вказав, що Відповідач-4, діючи в статусі опікуна Позивача, здійснював не управління майном, а фактично використовував право Позивача в управлінні товариством Відповідача-1.
Позивач заперечує, що оскаржене нею рішення загальних зборів Відповідача-1 приймалося в її інтересах. Більш того, Позивач стверджує, що рішення загальних зборів приймалося в інтересах Відповідача-4 та третьої особи-3 з метою заволодіння ними корпоративними правами Позивача.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 у справі №904/1430/24 позовні вимоги задоволено частково.
Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю “Фірма “Порт ЛТД”, оформлене протоколом №07-03/2023 від 07.03.2023.
Визнано недійсною нову редакцію статуту Товариства з обмеженою відповідальністю “Фірма “Порт ЛТД”, затверджену рішенням №07-03/2023 від 07.03.2023 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю “Фірма “Порт ЛТД”.
У задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 – відмовлено.
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на користь ОСОБА_1 6.056,00 грн. судового збору.
Додатковим рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у справі № 904/1430/24 клопотання третьої особи-4 про відшкодування судових витрат задоволено частково.
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на користь Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кота Бориса Анатолійовича 9 250,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу, 99,84 грн судового збору за видачу в електронному вигляді копії запису технічної фіксації судового засідання.
В решті вимог відмовлено.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у задоволенні заяви відповідача-1 про ухвалення додаткового рішення відмовлено.

Не погодившись з судовими рішеннями, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма «Порт ЛТД», в якій просить: 
- поновити пропущений з поважних причин строк оскарження рішення суду; 
- рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09 січня 2025 року в частині задоволення позову ОСОБА_1 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23 січня 2025 року про відмову ухвалити додаткове рішення повністю скасувати, ухваливши нове рішення про відмову ОСОБА_1 в позові повністю через неефективність захисту у спосіб визнання недійсним протоколу № 07-03/2023 загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" від 07 березня 2023 року; 
- додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23 січня 2025 року змінити, зменшивши суму судових витрат третьої особи без самостійних вимог на професійну правничу допомогу адвоката Базюкевича Є. В., які підлягають розподілу між сторонами у цій господарській справі, до 888 гривень з віднесенням їх відшкодування приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу Коту Б. А. повністю на рахунок позивача ОСОБА_1 .
При цьому, скаржник в апеляційній скарзі посилається на те, що місцевим господарським судом не встановлено, ані укладення корпоративних договорів чи інших угод між учасниками, які б наділяли окремих учасників чи їх групу більшими повноваженнями щодо управління товариством, ані положень попередньої редакції Статуту, які б встановлювали пріоритет голосів позивача над голосами інших учасників за однакового розміру часток у статутному капіталі товариства.
З`ясувавши, за заявами по суті справи, що немає спору в учасників справи про обставини участі у загальних зборах ТОВ "Фірма «Порт ЛТД»" 07 березня 2023 року Світлани і Льва Тарикіних через свого представника ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , яка діяла від власного імені та від імені позивача і Віталія Тарикіна на підставі виданих приватним нотаріусом свідоцтв про опіку над їх майном, що сукупно складало 100 % голосів, відповідних часткам у статутному капіталі кожного із зареєстрованих учасників по 20 %, господарський суд першої інстанції помилково не став досліджувати та оцінювати, як сам про те відзначив в рішенні для відхилення доводів і доказів відповідача, добросовісність і підстави звернення за встановленням опіки над майном, до складу якого належать частки у статутному капіталі.
Від цього, власне, залежить висновок про відсутність порушень ст.ст. 32-34 первинного Закону № 2275-VIII, за якої представлені опікуном свого майна позивач та ОСОБА_10 не можуть вважатися такими, що не взяли участі у цих зборах, чи позбавлені, через свою необізнаність, права брати участь в управлінні товариством, з приводу чого в оскаржуваному повному рішенні всупереч п. 3 ч. 1 ст. 277 ГПК України зроблені зовсім протилежні висновки.
Визнавши необхідність, за предметом доказування, в оцінці дій опікуна майном для підрахунку поданих за прийняття рішень голосів учасників товариства, і не відкинувши висновки Мін`юсту про законність встановлення опіки над майном та проведених наступних за цим реєстраційних змін про юридичну особу на підставі оскарженого протоколу з голосуванням такого опікуна на загальних зборах, господарський суд першої інстанції оцінив дії опікуна майна односторонньо на їх законність, помилково лише з точки зору формальної незгоди позивача з результатом голосування, замість того, аби оцінити, наскільки спростована презумпція ч. 5 ст. 12 ЦК України про добросовісність і розумність поведінки співвідповідача ОСОБА_4 , як опікуна майном, залежно від голосування в умовах конфлікту інтересів. 
Але, обставини умисної поведінки, переховування позивача, яка посприяла вибачальній помилці добросовісної ОСОБА_4 , як і обставини моменту виникнення дійсного юридичного спору між спадкоємцями ОСОБА_11 та часу обізнаності з цим ОСОБА_9 , без чого висновок про нерозумність здійснення корпоративних прав через голосування в умовах конфлікту інтересів неможливий, господарський суд першої інстанції досліджувати упереджено не став, хибно вважаючи їх неістотними.
Суд першої інстанції для задоволення позову всупереч вже усталеній судовій практиці за висновками постанови Великої Палати Верховного Суду № 12-88гс19 від 22 жовтня 2019 року не з`ясував, яким чином звільнення директора та призначення нового, приведення податкової адреси у відповідність з чинним законодавством, зміна установчого документа та внесення змін про юридичну особу до єдиного державного реєстру ущемляє позивачку в праві на участь в загальних зборах товариства та в управлінні товариством.

Інші учасники справи відзив на апеляційну скаргу не надали, правом, передбаченим ст. 263 ГПК України, не скористалися.

Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кот Борис Анатолійович у письмових поясненнях на апеляційну скаргу пояснив, що встановлення опіки над майном осіб, які зникли безвісти за особливих обставин, проведено на підставі і в межах чинного законодавства.
Опікун над майном має право брати участь і голосувати на загальних зборах товариства з обмеженою відповідальністю. З цих підстав оскаржуване рішення загальних зборів не може бути визнане недійсним.
Враховуючи наявність правомочностей в опікуна над майном брати участь і голосувати на загальних зборах слід визнати помилковим висновок суду про відсутність кворуму на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Порт ЛТД», які відбулись 07.03.2023. 
Разом з тим вважає, що належною і достатньою підставою для визнання недійсним згаданого рішення загальних зборів учасників є відсутність добросовісності в діях опікуна над майном, яка управляла майном не в інтересах особи – власника майна.
Досліджені судом обставини справи дозволяють дійти висновку, що дії ОСОБА_4 , як опікуна над майном ОСОБА_5 і ОСОБА_1 , виявились такими, що були вчинені не в інтересах вказаних осіб. Таке порушення полягало в тому, що власники товариства через прийняття статуту товариства в новій редакції втратили контроль над прийняттям рішень, які вимагали одностайного голосування. Також слід визнати звільнення ОСОБА_6 (матір позивача) з посади директора товариства таким, що здійснене всупереч інтересам позивача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2025 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді – Іванова О.Г. (допов9ідач), судді – Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.02.2025 (у складі колегії суддів: Іванов О.Г. (головуючий, доповідач), Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.) поновлено строк на апеляційне оскарження; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025, на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у справі № 904/1430/24; судове засідання з розгляду апеляційної скарги призначено на 30.06.2025.
Розгляд справи, призначений у судовому засіданні на 30.06.2025 не відбувся у зв`язку з перебуванням судді-члена колегії Паруснікова Ю.Б. у відрядженні.
Ухвалою суду від 10.07.2025 розгляд справи призначений на 27.08.2025.
27.08.2025 до суду від представника апелянта надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано неможливістю явки представника у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, що підтверджує медичним висновком. 
Ухвалою суду від 27.08.2025 розгляд справи відкладено на 06.10.2025.
06.10.2025 до суду від представника апелянта надійшла заява про вихід за межі доводів і вимог апеляційної скарги внаслідок втрати чинності Господарським кодексом України, скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09 січня 2025 року повністю, і закриття провадження у цій справі на підставі п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 231 ГПК України, оскільки, на його думку, спори про недійсність рішень вищого органу товариства з 28 серпня 2025 року не підлягають вирішенню в порядку господарського судочинства за відсутністю предмету такого спору.
В судовому засіданні 06.10.2025 секретар судового засідання намагався вийти на зв`язок з представником позивача адвокатом Мартинюк Ю.С. для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, втім, остання на зв`язок не вийшла, що зафіксовано актом.
В судовому засіданні 06.10.2025 оголошено перерву до 08.12.2025.
05.12.2025 до суду від представника апелянта надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано неможливістю його явки через участь в іншій судовій справі.
В судовому засіданні 08.12.2026 протокольною ухвалою відмовлено у задоволенні цього клопотання, оголошено перерву у засіданні до 22.01.2026.
В судовому засіданні 22.01.2026 секретар судового засідання намагався вийти на зв`язок з представником позивача адвокатом Мартинюк Ю.С. для проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів, але представник позивача на зв`язок не вийшов, що зафіксовано актом суду. Оголошено перерву у засіданні до 19.03.2026.
Розгляд справи, призначений у судовому засіданні на 19.03.2026 не відбувся у зв`язку з участю судді Верхогляд Т.А. у семінарських заняттях з підготовки суддів апеляційних господарських судів в онлайн режимі для підтримання кваліфікації з 16.03.2026 по 20.03.2026, що не сумісно з відправленням правосуддя.
У зв`язку із закінченням навчання судді-члена колегії суддів Верхогляд Т.А., судова колегія призначила іншу дату судового засідання по справі - 14.04.2026.
В судовому засіданні 14.04.2026 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.
Згідно із відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" засноване 21.06.2010 ОСОБА_11 із внесенням за життя 100% частки у статутному капіталі.
ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Сімферополі, АР Крим, відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_11 .
Свідоцтвами про право на спадщину за законом підтверджено, що спадкоємцями ОСОБА_11 є: Позивачка, відповідачі 2, 3, 4 та третя особа-1.
У вересні 2021 року проведено державну реєстрацію зміни учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" за принципом рівності часток спадкоємців у спадщині, яка належить спадкоємцям з часу її відкриття спільно, а також пов`язані з цим зміни до установчих (статутних) документів.
Внаслідок чого, станом на станом на вересень 2021 року власниками (засновниками) Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" були:
- Позивач - ОСОБА_1 із часткою 20% вартістю 60 000 грн;
- Відповідач-2 - ОСОБА_2 із часткою 20% вартістю 60 000 грн;
- Відповідач-3 - ОСОБА_3 із часткою 20% вартістю 60 000 грн;
- Відповідач-4 - ОСОБА_4 із часткою 20% вартістю 60 000 грн;
- Третя особа-1 - ОСОБА_5 із часткою 20% вартістю 60 000 грн.
Тобто, права на частку у статутному капіталі єдиного учасника Товариства однієї особи визначені між його спадкоємцями в ідеальних частках за принципом їх рівності. 

До внесення змін до статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" та затвердження статуту у новій редакції, оскаржуваним Позивачем протоколом загальних зборів від 07.03.2023 діяльність Товариства регулювалася статутом, затвердженим протоколом загальних зборів Відповідача-1 від 06.09.2021. 
Так, Статутом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" в редакції від 06.09.2021 закріплено, що вищим органом управління товариства є загальні збори учасників, які мають право приймати рішення з будь-яких питань діяльності товариства (п. 4.2).
У пункті 4.3 статуту вказано, що до компетенції загальних зборів учасників товариства належить, зокрема:
- п.п. 4.2.2 внесення змін до статуту товариства;
- п.п. 4.2.5 обрання та припинення, у тому числі достроково, повноважень директора, встановлення розміру його винагороди.
Відповідно до п. 5.1 статуту, в редакції від 06.09.2021 закріплено, що кожен учасник має кількість голосів пропорційно розміру його частки у статутному капіталі товариства. 
Рішення з питань, передбачених, зокрема, п.п. 4.2.2 цього статуту, приймаються трьома чвертями голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань (п. 5.2 статуту).
Рішення загальних зборів учасників з питань, передбачених, зокрема п.п. 4.2.5 статуту, приймаються одностайно всіма учасниками товариства, які мають право голосу з відповідних питань.

Матеріалами справи підтверджено, що 07.03.2023 до Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кот Б.А. звернулася ОСОБА_4 з письмовими заявами, в яких вона зазначала, що з 24 лютого 2022 року зник її брат - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та сестра - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Також ОСОБА_4 повідомила, що під час повномасштабного вторгнення країни-агресора ОСОБА_5 разом зі своєю сестрою – ОСОБА_1 з приватним перевізником їхали з м. Києва до АР Крим та до теперішнього часу не повернулися, а також, що вони є особами зниклими безвісти за особливих обставин, на підтвердження чого заявницею було надано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.02.2023, номер кримінального провадження: 12023231040000298. 
Відповідно до матеріалів справи Третя особа-3 у заявах від 19.01.2023 та від 14.02.2023 просила оголосити у розшук Позивачку та Третю особу-1 як осіб, що зникли безвісно за особливих обставин. 
На день зникнення вказаних осіб залишилось майно, яке складається з корпоративних прав кожного з них, зокрема, частки у Статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «ПОРТ ЛТД», ідентифікаційний номер: 37172308, яка дорівнює 20% (кожного).

Відповідно до норм чинного законодавства, в тому числі Закону України «Про нотаріат», Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, нотаріус описує майно фізичної особи, яка зникла безвісти за особливих обставин, та встановлює над ним опіку на підставі: заяви заінтересованої особи або органу опіки та піклування та відомостей про особу, зниклу безвісти за особливих обставин, в Єдиному реєстрі досудових розслідувань. 
Надавши нотаріусу всі необхідні документи, ОСОБА_4 просила про проведення опису вищевказаного майна, належного ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , та складання Акту опису щодо майна фізичних осіб, які визнані безвісно відсутніми за особливих обставин. 
Додержуючись норм чинного законодавства у присутності двох запрошених свідків було вчинено нотаріальну дію з опису заявленого майна, складено акт опису. 
Також Тарикіною Марією нотаріусу подано заяви про призначення її опікуном над майном осіб, зниклих безвісти за особливих обставин – ОСОБА_5 та ОСОБА_12 , надання повноважень щодо управління їх майном в їх інтересах. 
ОСОБА_13 письмово підтвердила, що їй нотаріусом роз`яснений зміст ст. 44 Цивільного кодексу України, згідно з яким опікун над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або особи, зниклої безвісти за особливих обставин, приймає виконання цивільних обов`язків на їх користь, погашає за рахунок їх майна борги, управляє цим майном в їх інтересах. Нотаріусом також роз`яснено, що опіка над майном припиняється у разі появи особи, зниклої безвісти за особливих обставин. 
ОСОБА_4 також повідомила нотаріусу, що в дієздатності не обмежена, під опікою, піклуванням не перебуває, розуміє значення своїх дій, добровільно виявляє бажання бути опікуном над майном осіб зниклих безвісти за особливих обставин, підтверджує подання правдивої інформації щодо будь-якого питання, пов`язаного із вчиненням нотаріальної дії про яку вона просить. Про відповідальність за невиконання чи неналежне виконання своїх обов`язків як опікуна над майном осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, заявниці було відомо, оскільки надані відповідні роз`яснення нотаріусом. 
На підставі наведеного нотаріусом були видані свідоцтва про призначення опікуна над майном осіб, які зникли безвісти за особливих обставин.

Як встановлено колегією суддів, оскаржуваним протоколом №07-03/2023 від 07.03.2023 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" підтверджено прийняття таких рішень:
- про звільнення ОСОБА_6 з посади директора товариства відповідача-1 з 07.03.2023;
- про призначення на посаду директора товариства ОСОБА_8 з 08.03.2023; 
- про зміну місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД";
- про викладення статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" у новій редакції;
- про подання директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" документів для проведення державної реєстрації змін до відомостей про товариство, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичний осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі нову редакцію статуту.
На зборах 07.03.2023 були присутні:
- Третя особа-3, яка діяла від імені відповідачів 2, 3 (загалом 40% частки у статутному капіталі);
- Відповідач-4, яка діяла від свого імені, від імені Позивача та Третьої особи-1 (загалом 60% частки у статутному капіталі). 

Згодом 29.03.2023 ОСОБА_5 та ОСОБА_1 були надані заяви щодо припинення повноважень ОСОБА_4 як опікуна їх майна, та відкликання виданих їй свідоцтв. 
На підставі поданих заяв нотаріусом винесені постанови від 29.03.2023 про припинення опіки над майном осіб, які зникли безвісти за особливих обставин, припинено опіку над майном ОСОБА_5 та ОСОБА_1 . Зобов`язано опікуна ОСОБА_4 повернути нотаріусу видані примірники свідоцтв. 
Також на підставі заяв Позивачки та Третьої особи-1 закрито кримінальне провадження №1202323104000298 по їх розшуку.

Позивач, мотивуючи заявлені позовні вимоги вказав, що Відповідач-4, діючи в статусі опікуна Позивача, здійснювала не управління майном, а фактично використовувала право Позивача в управлінні Товариством з метою заволодіння корпоративними правами Позивача, що вказує на відсутність у таких діях Відповідача-4 інтересу Позивача.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що:
- звернення Відповідача-4 до правоохоронних органів із заявою про розшук позивачки і третьої особи-1 та зверненням відповідача-4 до нотаріуса та отримання нею свідоцтв про опіку над майном позивачки і третьої особи-1 було вчинено саме з метою зміни директора товариства, внесення змін до статуту, шляхом викладення його в новій редакції, оскільки без згоди позивачки, призначення директором відповідача-1 третьої особи-3 є неможливим;
- з огляду на встановлені судом обставини та наявні у справі докази, слід дійти висновку, що дії Відповідача-4, як опікуна над майном Позивача, виявились такими, що порушили корпоративні права вказаної особи; 
- таке порушення корпоративних прав позивачки полягає в тому, що вона втратила контроль над прийняттям рішень учасниками, які вимагали одностайного голосування; позивачка була позбавлена права бути обізнаною про скликання та проведення загальних зборів учасників товариства, приймати участь у загальних зборах, ознайомитись з порядком денним зборів, вносити свої пропозиції до порядку денного, брати участь в обговоренні і голосуванні з винесених на розгляд питань, тобто її незаконно обмежено у праві на участь в управлінні товариством;
- фактичні обставини справи свідчать, що на загальних зборах учасників Товариства Відповідача-1, які відбулися 07.03.2023 Позивачка не брала участі та, відповідно, не голосувала за прийняття спірних рішень. Отже, рішення загальних зборів від 07.03.2023 прийнято з порушенням п. 5.3 статуту Товариства, яким передбачено, що рішення про обрання та припинення, у тому числі достроково, повноважень директора, встановлення розміру його винагороди (п. 4.2.5 статуту) приймається всіма учасниками товариства одностайно;
- оскільки позовна вимога про визнання недійсною нової редакції статуту товариства відповідача-1, що була затверджена рішення №07-03/2023 від 07.03.2023 загальних зборів учасників ТОВ “Фірма “Порт ЛТД” є нерозривно пов`язаною із чинністю вказаного рішення загальних зборів та фактично похідною від такої вимоги, то вона також підлягає задоволенню, адже це призводить до реального відновлення корпоративного права позивачки, яке було порушено.

Колегія суддів апеляційного господарського суду не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.
17.06.2018 набрав чинності Закон України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", який визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю, порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників (ч. 1 ст. 1).
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" учасники товариства, зокрема, мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.
Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників.
Таким чином, участь в управлінні товариством, є одним з елементів змісту корпоративного права, реалізація якого відбувається через участь в роботі вищого органу товариства - загальних зборах учасників, а стороною у корпоративному спорі може бути, зокрема учасник підприємства, який обґрунтовує позовні вимоги порушенням його корпоративних прав.
Так, право брати участь в управлінні товариством може бути реалізовано учасником товариства при прийнятті участі у загальних зборах товариства, на яких вирішують ті чи інші питання діяльності товариства.

Частиною 2 ст. 30 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" передбачено, що до компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема: 2) внесення змін до статуту товариства, прийняття рішення про здійснення діяльності товариством на підставі модельного статуту; 3) зміна розміру статутного капіталу товариства; 4) затвердження грошової оцінки негрошового вкладу учасника; 5) перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених цим Законом; 7) обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства 9) створення інших органів товариства, визначення порядку їх діяльності; 10) прийняття рішення про придбання товариством частки (частини частки) учасника; 13) прийняття рішень про виділ, злиття, поділ, приєднання, ліквідацію та перетворення товариства, обрання комісії з припинення (ліквідаційної комісії), затвердження порядку припинення товариства, порядку розподілу між учасниками товариства у разі його ліквідації майна, що залишилося після задоволення вимог кредиторів, затвердження ліквідаційного балансу товариства.

Закон України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" не містить регулювання щодо кворуму та норми, яка передбачає можливість визначати в статуті відсоток голосів учасників, за умови присутності яких загальні збори учасників вважаються повноважними.
Згідно з частинами першою - п`ятою статті 34 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" рішення загальних зборів учасників приймаються відкритим голосуванням, якщо інше не передбачено статутом товариства.
Рішення з питань, передбачених пунктами 2 (внесення змін до статуту товариства), 3, 13 частини другої статті 30 цього Закону, приймаються трьома чвертями голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань.
Рішення загальних зборів учасників з питань, передбачених пунктами 4, 5, 9, 10 частини другої статті 30 цього Закону, приймаються одностайно всіма учасниками товариства, які мають право голосу з відповідних питань.
Рішення загальних зборів учасників з усіх інших питань, зокрема, п. 7 ч. 2 ст. 30 Закону (обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них) приймаються більшістю голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань.
Статутом товариства може встановлюватися інша кількість голосів учасників товариства (але не менше, ніж більшість голосів), необхідна для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів учасників, крім рішень, які відповідно до цього Закону приймаються одностайно. Відповідні положення можуть бути внесені до статуту, змінені або виключені з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

В той же час, Статутом ТОВ “Фірма “Порт ЛТД” в редакції від 06.09.2021 закріплено, що рішення з питань, передбачених, зокрема, п.п. 4.2.2 цього статуту (внесення змін до статуту товариства), приймаються трьома чвертями голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань (п. 5.2 Статуту).
Рішення загальних зборів учасників з питань, передбачених, зокрема п.п. 4.2.5 статуту (обрання та припинення, у тому числі достроково, повноважень директора, встановлення розміру його винагороди), приймаються одностайно всіма учасниками товариства, які мають право голосу з відповідних питань (п. 5.3 Статуту).
З огляду на що, колегія суддів виснує, що положення 5.2 статуту щодо внесення змін до статуту товариства кореспондувалися зі ст. 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".
В той час, як положеннями 5.3 Статуту встановлена інша кількість голосів учасників товариства (більша - одностайно), необхідна для прийняття рішень з питань обрання та припинення, у тому числі достроково, директора, ані ж передбачено ст. 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Колегія суддів зазначає, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 ЦК України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 ЦК України. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.
У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути:
- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;
- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;
- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Однак, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.
Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:
- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;
- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;
- відсутність протоколу загальних зборів.
Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів) товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.
При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.
Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03.03.2020 у справі № 922/756/19, від 05.07.2022 у справі № 911/2269/20, постанові СП КГС ВС від 27.01.2025 у справі № 910/14503/23.

Щодо наявності/відсутності кворуму для проведення загальних зборів від 07.03.2023.
Відповідно до частини другої статті 44 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за заявою заінтересованої особи над майном особи, зниклої безвісти за особливих обставин, опіка може бути встановлена нотаріусом до ухвалення судом рішення про визнання її безвісно відсутньою. 
Правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, визначає, Закон України "Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин" від 12 липня 2018 року №2505-VIII (далі – Закон №2505), відповідно до абзацу другого Преамбули якого в редакції Закону №2191-IX від 14.04.2022 особливими обставинами для його цілей вважаються збройний конфлікт, воєнні дії, тимчасова окупація частини території України, надзвичайні ситуації природного чи техногенного характеру. 
В абзаці дванадцятому частини першої статті 1 Закону №2505 закріплено, що особа, зникла безвісти за особливих обставин – це особа, яка зникла безвісти у зв`язку із збройним конфліктом, воєнними діями, тимчасовою окупацією частини території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру. 
У поточній редакції частини першої статті 4 Закону №2505 встановлено, що особа набуває статусу такої, що зникла безвісти за особливих обставин з моменту внесення про неї відомостей, що містяться у заяві про факт зникнення, до Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, у порядку, передбаченому цим Законом, та вважається такою, що зникла безвісти за особливих обставин, з моменту подання заявником заяви про факт зникнення особи. 
Відповідно до абзацу першого частини другої статті 8 зазначеного закону з моменту внесення даних про особу, зниклу безвісти за особливих обставин, до Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин над майном такої особи може бути встановлено опіку в порядку, передбаченому Цивільним кодексом України. 
Зазначені норми в частині Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, набрали чинності відповідно до пункту 1 розділу II Закону України «Про внесення змін до Закону України "Про правовий статус осіб, зниклих безвісти" та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення правового регулювання суспільних відносин, пов`язаних із набуттям статусу осіб, зниклих безвісти за особливих обставин» від 14 квітня 2022 року № 2191-IX, з дня опублікування Міністерством внутрішніх справ України повідомлення про початок функціонування Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, у газеті "Голос України", тобто з 02 травня 2023 року. 
До 02 травня 2023 року редакцією відповідної норми Закону визначалося, що особа набуває статусу такої, що зникла безвісти, з моменту подання заявником заяви про факт зникнення особи безвісти та її розшук або за рішенням суду. 
Відповідно до ч.2 ст. 8 Закону №2505 в редакції, чинній на момент вчинення нотаріальної дії, з моменту внесення даних про особу, зниклу безвісти, до Єдиного реєстру досудових розслідувань над майном такої особи може бути встановлено опіку в порядку, передбаченому Цивільним кодексом України. 

Матеріалами справи підтверджено, що до приватного нотаріуса 07.03.2023 звернулася ОСОБА_4 з письмовими заявами, в яких вона зазначала, що з 24 лютого 2022 року зник її брат - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та сестра - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Також ОСОБА_4 повідомила, що під час повномасштабного вторгнення країни-агресора, ОСОБА_5 разом зі своєю сестрою – ОСОБА_1 з приватним перевізником їхали з м. Києва до АР Крим та до теперішнього часу не повернулися, а також, що вони є особами зниклими безвісти за особливих обставин, на підтвердження чого заявницею було надано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.02.2023, номер кримінального провадження: 12023231040000298.
ОСОБА_4 також повідомила нотаріусу, що в дієздатності не обмежена, під опікою, піклуванням не перебуває, розуміє значення своїх дій, добровільно виявляє бажання бути опікуном над майном осіб зниклих безвісти за особливих обставин, підтверджує подання правдивої інформації щодо будь-якого питання, пов`язаного із вчиненням нотаріальної дії про яку вона просить. Про відповідальність за невиконання чи неналежне виконання своїх обов`язків як опікуна над майном осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, заявниці було відомо, оскільки надані відповідні роз`яснення нотаріусом. 
На підставі наведеного нотаріусом були видані свідоцтва про призначення опікуна над майном осіб, які зникли безвісти за особливих обставин. 
При цьому законодавство не покладає на нотаріуса обов`язок здійснювати контроль за діями опікуна та, відповідно, нотаріус не несе за них відповідальність. Нотаріус на виконання підпункту 4.3. пункту 4 глави 9-1 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій лише роз`яснює особі, якій видає свідоцтво опікуна над майном особи, яка визнана безвісно відсутньою або зникла безвісти за особливих обставин, правові наслідки набуття такого правового статусу.
Отже, встановлення опіки над майном осіб, які зникли безвісти за особливих обставин, проведено на підставі і в межах чинного законодавства.

Щодо повноважень опікуна над майном та права голосувати на загальних зборах.
Позивач просив визнати недійсним рішення №07-03/2023 загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА «ПОРТ ЛТД» від 07.03.2023 та визнати недійсним нову редакцію статуту ТОВ «Фірма «Порт ЛТД», що була затверджена рішенням №07-03/2023 загальних зборів учасників ТОВ «Фірма «Порт ЛТД» з тих підстав, що від імені ОСОБА_12 і ОСОБА_5 на зборах голосувала опікун над майном вказаних осіб – ОСОБА_13 . 
Як зазначено вище, свідоцтва про призначення опікуна над майном осіб, які зникли безвісти за особливих обставин, були видані нотаріусом у повній відповідності до чинного на той час законодавства. 
Відповідно до положень статті 44 ЦК України опікун над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або особи, зниклої безвісти за особливих обставин, приймає виконання цивільних обов`язків на її користь, погашає за рахунок її майна борги, управляє цим майном в її інтересах. За заявою заінтересованої особи опікун над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або особи, зниклої безвісти за особливих обставин, надає за рахунок цього майна утримання особам, яких вони за законом зобов`язані утримувати. Опіка над майном припиняється у разі скасування рішення суду про визнання фізичної особи безвісно відсутньою, а також у разі появи особи, зниклої безвісти за особливих обставин. 
В контексті можливості опікуна над майном – корпоративними правами – приймати участь і голосувати в загальних зборах товариства з обмеженою відповідальністю слід зазначити наступне. 
Стаття 190 ЦК України до поняття майна як особливого об`єкту відносить окрему річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. 
Закон України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» в статті 9 («Акції») визначає, що акція - це іменний цінний папір, що посвідчує майнові права його власника (акціонера), що стосуються акціонерного товариства, включаючи право на отримання частини прибутку акціонерного товариства у вигляді дивідендів та право на отримання частини майна акціонерного товариства у разі його ліквідації, право на управління акціонерним товариством, а також немайнові права, передбачені Цивільним кодексом України, цим Законом та законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств. 
Статтею 167 ГК України визначено, що корпоративні права – це сукупність майнових і немайнових прав акціонера – власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами. Учасники товариства (акціонери), а також інші особи, права та законні інтереси яких порушено рішенням наглядової ради чи виконавчого органу товариства, вправі оскаржити до суду відповідні рішення як акти, оскільки наглядова рада та виконавчий орган товариства є його органами управління, що приймають обов`язкові для виконання рішення. 
Тобто, закон відносить право на управління товариством до майнових прав. 
За аналогією закону, враховуючи значну схожість суті акції та частки в статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, наведені вище положення застосовні також до спірних відносин. 
Отже,участь в управлінні товариством з обмеженою відповідальністю є майновим правом, тобто – майном за положеннями ст. 190 ЦК України. Тому, таке право входить до правомочностей опікуна над майном. 
Така позиція знайшла підтвердження у постановах Верховного Суду від 15 липня 2021 року, справа 640/6888/19 (в контексті санкційних обмежень корпоративних прав) з посиланням на іншу постанову Верховного Суду від 16.10.2019 у справі № 908/2753/18. Верховний Суд дійшов висновку, що право голосування є майновим і пов`язане із речовим правом на акцію. 
На підставі викладеного колегія суддів виснує, що опікун над майном має право брати участь і голосувати на загальних зборах товариства з обмеженою відповідальністю. З цих підстав оскаржуване рішення загальних зборів не може бути визнане недійсним. 

Разом з тим, господарський суд дійшов протилежних висновків в цій частині.
Так, задовольняючи позовні вимоги, суд зазначив про відсутність кворуму на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Порт ЛТД», які відбулись 07.03.2023. 
Суд правильно встановив обставину, що на загальних зборах учасників товариства відповідача-1, які відбулися 07.03.2023, Позивачка та Третя особа-1 ( ОСОБА_5 ) не брали участі та, відповідно, не голосували за прийняття спірних рішень. 
Однак, цю обставину ніхто з учасників не заперечував. 
При цьому суд зробив висновок, що рішення загальних зборів від 07.03.2023 прийнято з порушенням п. 5.3 статуту товариства відповідача-1, яким передбачено, що рішення про обрання та припинення, у тому числі достроково, повноважень директора, встановлення розміру його винагороди (п. 4.2.5 статуту) приймається всіма учасниками товариства одностайно. 
Судом встановлено порушення порядку проведення загальних зборів та відсутність кворуму для прийняття рішень. Суд зазначив, що позивачка була позбавлена права брати участь в цих зборах, обговорювати порядок денний, вносити свої пропозиції щодо поставлених питань та, відповідно, голосувати щодо питань порядку денного, тобто її незаконно обмежено у праві на участь в управлінні товариством. 
З посиланням на практику у постановах Верховного Суду від 03.03.2020 у справі №922/756/19, від 05.07.2022 у справі №911/2269/20, від 01.09.2023 у справі №909/1154/21, суд зазначив, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є, в тому числі, прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення.
З вказаних підстав суд задовольнив позовні вимоги і визнав недійсним оскаржуване рішення загальних зборів учасників товариства. 

Разом з тим, враховуючи наведену вище обґрунтовану наявність правомочностей у опікуна над майном брати участь і голосувати на загальних зборах слід визнати помилковим висновок суду про відсутність кворуму на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Порт ЛТД», які відбулись 07.03.2023.
З огляду на що, Позивачем не доведено наявність таких безумовних підстав для визнання недійсними рішення загальних зборів ТОВ «Фірма «Порт ЛТД» від 07.03.2023 у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону, зокрема:
- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;
- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;
- відсутність протоколу загальних зборів.
Звідси, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Щодо порушення прав чи законних інтересів Позивачки, як учасника Товариства рішенням загальних зборів.
Опікун над майном, виходячи з обов`язку дбати відповідно до ст.ст. 72, 74 ЦК України про збереження та використання майна в інтересах особи, зниклої безвісти за особливих обставин, відповідає за умови culpa in concreto, тобто за вину (просту необережність) в міру недотриманої такої турботливості, з якою дбає про власні конкретні справи, та якої згідно з ч. 3 ст. 44 ЦК України потребують (а) фактичні юридичні дії для збереження цілісності підопічного майна та (b) збільшення підопічного майна з огляду на використання можливості здобуття від нього звичайних обставин доходу, серед іншого, у виді нормального проценту з торгового капіталу чи такого ж роду дивідендів.
Зовнішній прояв поведінки у недоцільному голосуванні на загальних зборах, яке не обґрунтоване вагомими причинами, з необачністю у передбаченні наступних за цим обставин, які можуть вплинути на його права та обов`язки інших учасників цивільних відносин, характеризують в разі несумісності з цілями юридичної норми умов здійснення корпоративних прав - нерозумним голосуванням, а добросовісність, слугуючи стримуванню егоїзму в юридичних відносинах, не спростована, допоки опікун не знає і не може знати, що підстави для встановлення опіки над майном не існували чи відпали, а взяті під опіку корпоративні права використовуються нечесно в умовах реального конфлікту інтересів задоволення особистих потреб, враховуючи однакове юридичне становище учасників товариства без поділу на управнену і зобов`язану сторони.

Відповідно до матеріалів справи до порядку денного Загальних зборів від 07 березня 2023 року включене питання приведення податкової адреси ТОВ «Фірма "ПОРТ ЛТД"» у відповідність до імперативного припису частини 2 статті 13 Закону України № 1207-VII від 15 квітня 2014 року «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» шляхом зміни тимчасово окупованої території АР Криму на підконтрольну Україні територію за адресою у м. Дніпрі, без чого здійснення будь-якої господарської діяльності для Товариства Відповідача-1 з 27 квітня 2014 року категорично заборонене, а відтак, і неможливе за звичайних обставин здобуття будь-якого доходу (дивідендів), що, як раз, має складати предмет турботи опікуна над майном. 
В свою чергу, провести державну реєстрацію зміни адреси зі зміною регіону на інший на підконтрольній Україні території в обставинах, що існували, було неможливим без внесення змін до Статуту та зміни керівника з подвійним громадянством держави-окупанта, яка постійно перебуває на окупованій території.
Звідси, головною метою загальних зборів ТОВ «Фірма "ПОРТ ЛТД» об`єктивно була не зміна керівництва, як самоціль, а легальна можливість взагалі продовжувати, як таку, господарську діяльність з одержанням прибутку для його розподілу між всіма учасниками, в тому числі і Позивачу.

Позивач ОСОБА_14 в судовому засіданні 09 січня 2025 року в суді першої інстанції на питання третьої особи Омельченко усно визнала відсутність в ОСОБА_15 з 2021 року до часу виконання спірних рішень загальних зборів учасників товариства у березні 2023 року будь-яких конфліктів чи спорів з єдинокровною сестрою ОСОБА_16 , про які остання мала б і могла знати на момент призначення опікуном, чим, по суті, сама спростувала нерозумність голосування в умовах «конфлікту інтересів».
Вищенаведене підтверджує добросовісність опікуна майном у створенні мінімальних умов продовження Товариством підприємницької діяльності у відповідності до публічного порядку України вжитими заходами зміни податкової адреси.
Разом з цим, позивач ОСОБА_14 в судовому засіданні 09 січня 2025 року на питання третьої особи ОСОБА_17 пояснила, що її персональні дані і засоби телефонного зв`язку з нею у заяві щодо розшуку Позивачки і її старшого брата повідомлені поліції повно і правдиво.
Попри це заходи державного кримінального розшуку виявилися безрезультатними для встановлення місцезнаходження Позивачки і її старшого брата, що доводить неможливість для опікуна знати про помилковість своїх припущень. 
Підтверджена позивачем ОСОБА_18 в судовому засіданні 09 січня 2025 року, так само, правильність і адреси, на яку поштовим оператором держави-окупанта пересилалися листи про перші скликані загальні збори у м. Києві, однак, які у грудні 2022 року не відбулися через неявку Позивачки.

Колегія суддів зауважує, що відповідно до протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Фірма "ПОРТ ЛТД"» від 07.03.2023, серед питань порядку денного, за які голосували учасники з власними 60% інвестиційних корпоративних прав і по праву опіки над 40 %, не було змін розміру часток будь-якого учасника товариства або подальшу юридичну долю товариства, в результаті змін якої частки учасників могли б зазнати змін.
Так само не було перерозподілу часток у статутному капіталі товариства, зменшення частки одного з учасників шляхом реорганізації товариства, шляхом збільшення статутного капіталу товариства та визначення обов`язку всіх учасників зробити додатковий внесок у статутний капітал товариства або через вступ до товариства нового учасника з "розмиванням часток" інших учасників внаслідок зменшення відносного (відсоткового) розміру частки при залишеній без змін самої суми успадкованого внеску у статутний капітал, що припадає на кожного учасника-спадкоємця. 
Нова затверджена редакція Статуту товариства від 07.03.2023 так само не містить положень, які передбачали б зменшення частки Позивачки або виключення її з учасників зі складу товариства. 
Навпаки, за умовами пункту 4.8 Статуту товариства у редакції від 07.03.2023 питання про перерозподіл часток між учасниками товариства, прийняття рішення щодо придбання товариством частки (частини частки) учасника товариства, рішення щодо реорганізації товариства, — в результаті чого частка позивача у статутному капіталі могла б бути зменшена у майбутньому, віднесені до переліку тих питань, які вирішуються одноголосно всіма учасниками товариства. 
Відомості ЄДР і на час пред`явлення позову, і на час апеляційного розгляду в частині статутного капіталу і розміру часток кожного учасника, в тому числі позивача серед них, залишаються незмінними. 
При цьому, ТОВ «Фірма "ПОРТ ЛТД"» з моменту свого утворення до 17 листопада 2020 року мало статус товариства однієї особи з учасником — спадкодавцем ОСОБА_11 , який одночасно виконував повноваження директора товариства. Відповідно, редакцією статуту ТОВ «Фірма "ПОРТ ЛТД"», яка існувала протягом періоду з 21.06.2010 по 06 вересня 2021, не було передбачено умов, за якими певна частка статутного капіталу мала б бути переданою третім особам. 
3 відкриттям спадщини до її складу приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Красота Т.О., до якої звернулася за оформленням спадщини ОСОБА_19 , включена вся нерозподілена 100 % частка в статутному капіталі.
Як наслідок, кожен з п`яти спадкоємців на паритетних засадах отримав однакову частку в статутному капіталі товариства у розмірі 20% від загального статутного капіталу, який як на момент відкриття спадщини, так і на сьогодні складає однакову суму у розмірі 300 000,00 грн. 
На підтвердження набуття корпоративних прав у складі 1/5 частини спадщини ОСОБА_1 отримала 11 серпня 2021 року відповідне свідоцтво про право на спадщину.

Статутом ТОВ «Фірма «Порт ЛТД», який затверджений оскаржуваним рішенням загальних зборів учасників Товариства за протоколом від 07 березня 2023 року, також не передбачалося розподілення повноважень між учасниками товариства непропорційно їхнім часткам в статутному капіталі товариства. 
Більше того, положення пункту 5.1 Статуту товариства у редакції від 06.09.2021 ідентичні пункту 4.3 редакції статуту від 07.03.2023, відповідно до якого учасники Товариства мають кількість голосів, пропорційну розміру їх часток у статутному капіталі. Тобто, умови нової редакції статуту не порушують балансу повноважень учасників з управління ТОВ «Фірма «Порт ЛТД» або вирішення долі товариства з наділенням будь-кого з учасників товариства більшою кількістю голосів, які мала та має позивачка ОСОБА_1 відповідно до кількості голосів на загальних зборах учасників, що дорівнюють розміру її частки у статутному капіталі.
Таким чином, зміною редакції Статуту 07 березня 2023 року досягалася, перш за все, мета відновлення господарської діяльності ТОВ «Фірма «Порт ЛТД» з податковою адресою у м. Дніпрі з можливістю відкрити поточний банківський рахунок і здавати податкову та іншу фінансову звітність для дотримання і відповідно до публічного порядку України, але без припинення участі ОСОБА_1 у товаристві чи зменшення розміру її інвестиційних корпоративних прав, що дорівнюють розміру частки.
При цьому від моделі менеджеріального способу корпоративного контролю, яку забезпечував афілійований зв`язок позивачки з директором та умовний блокуючий контроль рішень загальних зборів щодо відмови від такого зв`язку, ТОВ «Фірма «Порт ЛТД» повернулося до прямого (засновницького) контролю учасників, який існував на час відкриття спадщини і є більш збалансованим та справедливим, враховуючи інтереси всіх учасників, а не тільки Позивачки. 
Тобто, використані учасниками Товариства засоби взяття майна під опіку для голосування на загальних зборах за рішення для досягнення головної мети здобуття за звичайних обставин доходу, серед іншого, у виді нормального проценту з торгового капіталу чи такого ж роду дивідендів відповідають засадам пропорційності втручання.
З огляду на що, колегія суддів погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про те, що господарський суд першої інстанції оцінив дії опікуна майна на їх законність помилково та односторонньо, лише з точки зору формальної незгоди Позивача з результатом голосування, замість того, аби оцінити, наскільки спростована презумпція ч. 5 ст. 12 ЦК України про добросовісність і розумність поведінки співвідповідача ОСОБА_4 , як опікуна майном, залежно від голосування в умовах конфлікту інтересів.

Відповідно до пунктів 1, 3, 4 частини першої статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є нез`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
За викладених обставин, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що розглядаючи справу, суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають фактичним обставинам та матеріалам справи.
На підставі викладеного, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 слід задовольнити частково. Необхідно прийняти у справі нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. В іншій частині рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 у справі №904/1430/24 – залишити без змін. 

Додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі. У разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу (подібні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 20.12.2019 у справі № 240/6150/18, у постановах Верховного Суду від 16.04.2018 у справі №923/631/15, від 23.01.2020 у справі № 927/229/19, від 23.12.2021 у справі №925/81/21).
З огляду на скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 у справі №904/1430/24 у задоволеній частині позовних вимог, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 слід задовольнити; додаткове рішення слід скасувати та прийняти у справі нове рішення, яким у задоволенні клопотання приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кот Бориса Анатолійовича (від 10.01.2025 № б/н) про відшкодування судових витрат – відмовити у повному обсязі. 

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у задоволенні заяви відповідача-1 про ухвалення додаткового рішення відмовлено.
Оскільки колегією суддів не встановлено того, що стосовно якої-небудь позовної вимоги , з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення, то відсутні підстави для скасування вищезазначеної ухвали.

Заява апелянта про вихід за межі доводів і вимог апеляційної скарги внаслідок втрати чинності Господарським кодексом України, скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09 січня 2025 року повністю, і закриття провадження у цій справі на підставі п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 231 ГПК України, оскільки, на його думку, спори про недійсність рішень вищого органу товариства з 28 серпня 2025 року не підлягають вирішенню в порядку господарського судочинства за відсутністю предмету такого спору, задоволенню не підлягає, оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України саме господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.
При цьому втрата чинності Господарським кодексом України не є наслідком зміни предметної юрисдикції господарських судів.

Зважаючи на часткове задоволення апеляційної скарги та відмову у задоволенні позовної заяви, судові витрати, понесені у зв`язку із подачею позову та апеляційним оскарженням, згідно зі статтею 129 Господарського процесуального кодексу України, слід покласти на Позивача.
Керуючись ст. ст. 269, 275-277, 282-284 ГПК України, суд, 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025, на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у справі № 904/1430/24 – задовольнити частково.
Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 у справі №904/1430/24 у задоволеній частині позовних вимог – скасувати.
Прийняти в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. 
В іншій частині рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 09.01.2025 у справі №904/1430/24 – залишити без змін. 
Судові витрати за подання позову покласти на позивача.
Додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у справі №904/1430/24 – скасувати.
У задоволенні клопотання приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кот Бориса Анатолійовича (від 10.01.2025 № б/н) про відшкодування судових витрат – відмовити у повному обсязі. 
Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23.01.2025 у справі № 904/1430/24 про відмову в ухваленні додаткового рішення – залишити без змін. 
Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" (49000, Дніпропетровська область, місто Дніпро, пр. Яворницького Дмитра, будинок 81, кімната 23; ідентифікаційний код 37172308) 7267,20 грн (сім тисяч двісті шістдесят сім гривень 20 копійок) судового збору за подачу апеляційної скарги.
Видачу відповідного наказу доручити Господарському суду Дніпропетровської області.
Судові витрати Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Порт ЛТД" за оскарження ухвали від 23.01.2025 у справі №904/1430/24 про відмову в ухваленні додаткової постанови, що становлять 2422,40грн. покладаються на апелянта. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повна постанова складена та підписана 01.06.2026.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя  Ю.Б. Парусніков