ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/5646/26
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої - судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,
в с т а н о в и в:
до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі також - відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_2 ), у якій позивач просить суд:
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , із розрахунком посадового окладу, окладу за військовим званням і щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, які обчислюються з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, із застосуванням розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026, для перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2026;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 року №2262-ХП «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 року №2011-ХІІ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», «Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам» затвердженого наказом Міністра оборони України від 07.06.2018 №260, із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу років, а також щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, визначених з посадового окладу, та окладу за військове звання, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до Постанови №704, з зазначенням надбавки за особливості проходження служби та премії згідно з пунктом 5 Порядку №45, з урахуванням надбавки за особливості проходження служби, та премії в розмірах у відсотках встановлених окремим дорученням Міністра оборони України №38/уд від 04.01.2026, обчислених виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих із застосуванням величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026, для проведення перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2026.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивач є вдовою підполковника ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_4 , та отримує пенсію в разі втрати годувальника, призначену з жовтня 2025 року відповідно до Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII, перебуваючи на пенсійному обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України у Львівській області (пенсійна справа № 1301039995 (Міноборони)). Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі № 320/29450/24, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2025, визнано протиправним та нечинним п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 481 стосовно внесення змін до п. 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704. На думку позивача, з набранням законної сили вказаним судовим рішенням 18.06.2025 діє редакція п. 4 Постанови № 704, чинна до зазначених змін, якою визначено, що розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт. Оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" від 03.12.2025 № 4695-IX установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2026 у розмірі 3328,00 грн., що є більшим за прожитковий мінімум попередніх років, у позивача виникло право на отримання оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 та на перерахунок пенсії з 01.02.2026. Заявою від 24.02.2026 позивач звернулася до відповідача за підготовкою та наданням такої довідки, у виготовленні якої відповідач листом від 13.03.2026 № 1159/12/4310 відмовив. Вважаючи таку відмову протиправною і такою, що порушує її право на соціальний захист, позивач звернулася до суду.
Ухвалою від 30.03.2026 позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою від 06.04.2026 суддя відкрила провадження у справі та вирішила проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників сторін.
20.04.2026 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 32147), у якому проти задоволення позову заперечено повністю. Відзив обґрунтований тим, що відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону № 2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України, а механізм такого перерахунку визначено Порядком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45. На переконання відповідача, перерахунок пенсії можливий лише за умови фактичного підвищення грошового забезпечення діючим військовослужбовцям відповідної категорії, тоді як рішення про таке підвищення у 2026 році Кабінетом Міністрів України не приймалося, грошове забезпечення військовослужбовців Міністерства оборони України з 01.03.2018 і до цього часу розраховується виходячи з розміру 1762 грн., додаткові кошти на перерахунок не виділялися, а від Міністерства оборони України розпоряджень щодо наявності підстав для відпрацювання довідок та від органу Пенсійного фонду України списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, до відповідача не надходило. Відповідач також зазначає, що зростання прожиткового мінімуму, яке не спричинило фактичного зростання існуючих розмірів грошового забезпечення, не є тим юридичним фактом, з яким стаття 63 Закону № 2262-XII пов`язує перерахунок пенсії, а оформлення довідок про розмір грошового забезпечення за заявою (бажанням) пенсіонера жодним чинним нормативним актом не передбачено.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Суд встановив, що ОСОБА_1 є вдовою підполковника ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_4 , та є отримувачем пенсії в разі втрати годувальника, призначеної згідно з нормами Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 № 2262-ХII, перебуваючи на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України у Львівській області, що підтверджується протоколом за пенсійною справою № 1301039995 (Міноборони) від 10.10.2025.
Позивач звернулася до відповідача із заявою від 24.02.2026 з проханням підготувати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення підполковника ОСОБА_2 станом на 01.01.2026, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, для перерахунку пенсії на момент виникнення такого права.
Листом від 13.03.2026 № 1159/12/4310 відповідач відмовив позивачу у підготовці та наданні витребуваної довідки. Свою відмову відповідач мотивував тим, що ст. 63 Закону № 2262-XII передбачає проведення перерахунків пенсій лише у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення військовослужбовців на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України; з 01.01.2026 у зв`язку зі збільшенням розміру прожиткового мінімуму грошове забезпечення у Міністерстві оборони України не збільшувалося, Кабінет Міністрів України не визначав умов та розмірів перерахунку пенсій, а ІНФОРМАЦІЯ_2 не отримував від Головного управління Пенсійного фонду України відповідних списків; посадовий оклад за відповідною посадою (4650 грн.) та оклад за військовим званням (1410 грн) визначені виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2018 (1762 грн.), а оформлення довідок за бажанням пенсіонера жодною нормою права не передбачено.
Вважаючи свої права порушеними, позивач звернулася до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст. 46 Конституції України закріплено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі - Закон № 2011-ХІІ) до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. 
За змістом ч. 4 ст. 9 цього Закону грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Частиною 3 ст. 43 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон № 2262-ХІІ) передбачено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством.
Зазначена норма ст. 43 Закону № 2262-ХІІ міститься в розділі V "Обчислення пенсії", тобто в загальному розділі, та безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій, у тому числі пенсій, що призначаються членам сімей загиблих (померлих) військовослужбовців у разі втрати годувальника. Такий висновок узгоджується з постановою Верховного Суду від 12.11.2019 у справі № 826/3858/18.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону № 2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Отже, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів складових грошового забезпечення для такого перерахунку. Водночас, як неодноразово наголошував Верховний Суд, до повноважень Кабінету Міністрів України не входить зміна структури (переліку складових) грошового забезпечення, визначеної ст. 43 Закону № 2262-ХІІ, натомість приводом для перерахунку пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, саме розмір якого (а не його складові) може змінюватись Урядом.
Пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 (далі - Порядок № 45), передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Видача довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії державними органами є одним з етапів реалізації права особи на перерахунок пенсії в порядку, установленому ст. 63 Закону № 2262-ХII, такий правовий висновок сформулював Верховний Суд у постанові від 12.12.2023 у справі № 380/1907/23.
30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі - Постанова № 704), яка набрала чинності 01.03.2018, та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років.
Згідно з п. 4 Постанови № 704 у первинній редакції було встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Аналогічні приписи містять примітки до додатків 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 (далі - Постанова № 103) п. 4 Постанови № 704 було викладено в редакції, згідно з якою розрахунковою величиною визначався прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018. 
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 визнано протиправним та скасовано п. 6 Постанови № 103, яким були внесені відповідні зміни до п. 4 Постанови № 704, чим відновлено попередню редакцію п. 4 Постанови № 704, яка передбачає застосування розрахункової величини "прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року".
Надалі постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 481 (далі - Постанова № 481) п. 4 Постанови № 704 було знову викладено в новій редакції, згідно з якою розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями розраховуються виходячи з розміру 1762 грн. та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
Разом з тим рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі № 320/29450/24, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2025, визнано протиправним та нечинним п. 2 Постанови № 481 стосовно внесення змін до п. 4 Постанови № 704.
Згідно з ч. 2 ст. 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Таким чином, з 18.06.2025, з дати набрання чинності судовим рішенням у справі № 320/29450/24, діє п. 4 Постанови № 704 в редакції до змін, внесених Постановою № 481, а розрахунковою величиною для визначення посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням є не стала розрахункова величина (1762,00 грн.), а розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року.
Закон України від 05.10.2000 № 2017-III "Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії" (далі - Закон № 2017-III) визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів. У свою чергу базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти (ст. 6 Закону № 2017-III). 
Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік. 
При цьому, згідно із ч. 2 ст. 92 Конституції України виключно законами України встановлюються Державний бюджет України і бюджетна система України (п. 1) та порядок встановлення державних стандартів (п. 3).
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" від 03.12.2025 № 4695-IX установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року у розмірі 3328,00 грн, що є більшим за прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовувався у попередніх роках. Оскільки розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб є основною складовою (розрахунковою величиною) для визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, його збільшення спричиняє зростання розмірів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців.
Суд наголошує, що зазначення у п. 4 Постанови № 704 у формулі обрахунку розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням базового державного соціального стандарту (прожиткового мінімуму для працездатних осіб) як розрахункової величини для їх визначення не суперечить делегованим Уряду повноваженням щодо визначення розміру грошового забезпечення для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ. Водночас Кабінет Міністрів України не уповноважений та не вправі установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням розміру, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.
Верховний Суд у постанові від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21 дійшов таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах: (1) положення п. 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік; (2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у осіб з числа військовослужбовців виникає право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням; (3) довідки для перерахунку пенсії повинні виготовлятися без обмеження строками.
Зазначений висновок у подальшому неодноразово підтримувався Верховним Судом, зокрема у постановах від 31.08.2022 у справі № 120/8603/21-а, від 12.09.2022 у справі № 500/1813/21, від 16.11.2022 у справі № 120/648/22-а та від 06.02.2023 у справі № 160/2775/22.
Більше того, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 17.02.2026 у справі № 520/5814/24 сформулював правовий висновок, згідно з яким для оформлення та направлення до органу Пенсійного фонду України довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, визначеного станом на 1 січня відповідного календарного року, під час обчислення розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням має застосовуватися п. 4 Постанови № 704 у первинній редакції, яка передбачала використання розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року, а не редакція, змінена Постановою № 481, якою визначено фіксовану розрахункову величину - 1762,00 грн.
Суд також враховує, що постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі № 240/22402/24 та в інших постановах сформульовано правовий висновок, згідно з яким у разі зміни складових грошового забезпечення, у тому числі у зв`язку зі збільшенням прожиткового мінімуму, держава зобов`язана здійснити перерахунок пенсії з моменту виникнення відповідних законодавчих підстав незалежно від звернення пенсіонера. Зазначений обов`язок має імперативний характер і, у разі його невиконання з вини органів, уповноважених на видачу довідок про розмір грошового забезпечення, виключає можливість обмеження реалізації права на перерахунок пенсії процесуальними строками звернення до суду.
У справі, що розглядається, витребувана позивачем довідка визначається станом на 01.01.2026, тобто після набрання чинності 18.06.2025 судовим рішенням у справі № 320/29450/24, яким п. 2 Постанови № 481 визнано протиправним та нечинним. За таких обставин жодних правових перешкод для застосування п. 4 Постанови № 704 у редакції, яка передбачає визначення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт, не існує.
Підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону № 2262-ХІІ (у тому числі пенсію в разі втрати годувальника), є: 1) зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або 2) введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення. Підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган Пенсійного фонду України. 
Аналогічний правовий висновок міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а та від 22.09.2022 у справі № 500/2392/21.
З огляду на викладене, суд відхиляє доводи відповідача про відсутність підстав для складення витребуваної довідки з мотивів неприйняття Кабінетом Міністрів України окремого рішення про підвищення грошового забезпечення у 2026 році, фактичного нерозрахування грошового забезпечення діючим військовослужбовцям з прожиткового мінімуму на 1 січня 2026 року та неотримання відповідачем списків від органу Пенсійного фонду України. Підвищення грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців у даному випадку відбувається не на підставі окремого рішення Уряду, а в силу самого механізму, закладеного в п. 4 Постанови № 704, який пов`язує розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням із прожитковим мінімумом для працездатних осіб, встановленим законом на 1 січня календарного року. Збільшення такого прожиткового мінімуму Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" автоматично зумовлює зростання розмірів грошового забезпечення, а отже, і виникнення права на перерахунок раніше призначеної пенсії.
Доводи відповідача про те, що грошове забезпечення діючим військовослужбовцям фактично розраховується виходячи з розміру 1762,00 грн., ґрунтуються на застосуванні редакції п. 4 Постанови № 704, зміненої Постановою № 481, яка з 18.06.2025 визнана протиправною та нечинною, а тому до спірних правовідносин застосуванню не підлягає. Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи (постанови від 12.03.2019 у справі № 913/204/18, від 10.03.2020 у справі № 160/1088/19).
Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 26.06.2025 у справі № 480/7154/24 суд до уваги не бере, оскільки висновки у наведеній справі стосуються інших фактичних обставин (перерахунку грошового забезпечення діючому військовослужбовцю), тоді як предметом цього спору є право члена сім`ї загиблого військовослужбовця на отримання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії в разі втрати годувальника у зв`язку зі зростанням прожиткового мінімуму, що регулюється ст. ст. 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ та Постановою № 704 у застосовній редакції.
Заперечення відповідача з посиланням на можливе порушення прав інших військовослужбовців, а також доводи про персональний характер спірних правовідносин суд відхиляє, оскільки предметом цього спору є виключно право позивача на отримання довідки про розмір грошового забезпечення її загиблого чоловіка для перерахунку призначеної їй пенсії, а не грошове забезпечення інших осіб.
Суд зазначає, що до моменту отримання належної довідки від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача. Відтак, невиготовлення уповноваженим органом державної влади довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, прямо впливає на соціальне забезпечення позивача щодо можливості отримання пенсії у більшому (належному) розмірі через неможливість здійснення перерахунку пенсії з вини органу, уповноваженого видати таку довідку, що ставить під сумнів дотримання таким органом принципу належного врядування.
Відповідно до п. 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону. Згідно з ч. 2 ст. 51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. 
Оскільки збільшення прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено з 01.01.2026, перерахунок основного розміру пенсії позивача підлягає здійсненню з 01.02.2026.
Юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, пов`язується з принципом захисту законних очікувань та принципом правової визначеності, що є невід`ємними елементами правової держави та принципу верховенства права. Право на пенсію підпадає під сферу дії ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо за національним законодавством особа має обґрунтоване право на отримання виплат у рамках національної системи соціального забезпечення та якщо відповідні умови дотримано, органи влади не можуть відмовити у таких виплатах доти, доки виплати передбачено законодавством. Оскільки позивачем дотримано всіх умов, передбачених законодавством для отримання довідки, у неї виникло правомірне (законне) очікування щодо проведення перерахунку пенсії, яке є складовою частиною права на мирне володіння майном.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню шляхом визнання протиправними дій відповідача щодо відмови позивачу у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії та зобов`язання відповідача підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області таку довідку відповідно до вимог ст. ст. 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ, ст. 9 Закону № 2011-ХІІ, з урахуванням положень Постанови № 704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премій, для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії позивача з 01.02.2026.
При цьому суд враховує, що на час судового розгляду довідка ще не видана, а тому визначення судом конкретних числових значень складових грошового забезпечення (зокрема розмірів окремих надбавок, доплат, підвищень та премій у відсотках) є передчасним. У суду відсутні підстави вважати, що при видачі довідки відповідач діятиме неправомірно в частині конкретного розміру складових грошового забезпечення, які підлягають визначенню для відповідної посади та військового звання за встановленим механізмом.
Щодо вимоги позивача про витребування у відповідача інформації про середні розміри (у відсотковому визначенні) надбавки за особливості проходження служби та премії, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії, суд зазначає, що зазначені відомості входять до предмета доказування та підлягають врахуванню відповідачем безпосередньо при складенні довідки про розмір грошового забезпечення у відповідних середніх розмірах, що узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеним у рішенні від 05.03.2024 у зразковій справі № 380/19324/23, залишеному без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2024.
Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно; своєчасно. Матеріали справи свідчать, що відповідні критерії відповідачем не дотримано, що зумовило звернення позивача за захистом порушених прав та інтересів до суду.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
З огляду на викладене суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому позов слід задовольнити повністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню, присуджуються на її користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі. За таких обставин сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1331,20 грн. підлягає стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 2, 6-9, 19-20, 22, 25-26, 72, 77, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , із розрахунком посадового окладу, окладу за військовим званням і щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, які обчислюються з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, із застосуванням розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026, для перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2026.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ; місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2026 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-XII "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2026 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до Постанови № 704, із зазначенням надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення з 01.02.2026 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_2 ).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ; місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1331 (одна тисяча триста тридцять одна) гривня 20 коп.
Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складений 29.06.2026.

Суддя Потабенко В.А.