Справа № 463/9708/25
Провадження № 2/463/362/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2026 року Личаківський районний суд м. Львова
в складі головуючого судді Головатого Р.Я.
з участю секретаря судових засідань Афанасьєва Д.С.
представника третьої особи     ОСОБА_1 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про визначення розміру ідеальної частки у спільній сумісній власності,-

встановив:

ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , просить визнати, що ідеальна частка ОСОБА_2 , в праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 становить 1/6.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що він є співвласником будинку АДРЕСА_1 . Частина будинку вже перебуває у спільній частковій власності співвласників із визначеними частками, зокрема Позивачу належить 2/12 частки. Інша половина будинку перебуває у спільній сумісній власності Позивача, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без визначення розміру часток кожного з них. Первісно будинок був приватизований у спільну сумісну власність шістьма особами, частки яких не визначалися ні договором, ні судовим рішенням. Надалі після смерті окремих співвласників частина прав на будинок була оформлена у порядку спадкування, у зв`язку з чим половина будинку перейшла у спільну часткову власність, а інша половина залишилася у спільній сумісній власності трьох співвласників. 
Позивач вважає, що з огляду на рівність часток первісних співвласників його ідеальна частка у праві спільної сумісної власності на будинок становить 1/6. Водночас через те, що така частка формально не визначена, Позивач не може вільно розпорядитися належним йому майном, зокрема продати чи подарувати свою частку. Позивач також зазначає, що позасудово визначити розмір часток неможливо, оскільки для цього необхідна участь усіх співвласників у нотаріуса, однак Позивач із Відповідачами не спілкується. У зв`язку з цим він змушений звернутися до суду та просить визнати, що його ідеальна частка у праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 становить 1/6.
Ухвалою від 24.11.2025 постановлено прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі, розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначити підготовче судове засідання 22.12.2026, яке у зв`язку з неявкою відповідачів було відкладено на 05.02.2026, а в подальшому оголошено перерву до 17.03.2026.
В підготовчому засіданні задоволено клопотання представника позивача про зміну процесуального статусу відповідача ОСОБА_5 на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, а також про долучення письмових доказів, інших клопотань від учасників справи не надходило.
Ухвалою від 17.03.2026 підготовче провадження закрито і призначено справу до судового розгляду по суті на 16.04.2026, яке за клопотанням представника позивача перенесено на 26.05.2026.
В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, розгляд справи просили проводити без їх участі, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечив.
Відповідачі в судове засідання не з`явились повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляли, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористались, жодних документів суду не скерували.
Представник третьої особи у в судовому засіданні при вирішенні справи поклався на розгляд суду.
Враховуючи те, що позивач та його представник не заперечили проти ухвалення заочного рішення у справі, відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, однак повторно не з`явилися в судове засідання без повідомлення причин, відзиву не подали, тому у відповідності до вимог ст.280, 281 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, суд встановив наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 є співвласником будинку АДРЕСА_1 . Частина вказаного будинку перебуває у спільній частковій власності, а саме: ОСОБА_2 належить 2/12 частки будинку, ОСОБА_5 — 2/12 частки будинку, ОСОБА_3 — 1/12 частка будинку, ОСОБА_4 — 1/12 частка будинку. Загальний розмір таких визначених часток становить 6/12 часток, тобто 1/2 частину будинку. 
Згідно з інформацією, сформованою за допомогою додатку «Реєстр нерухомості» від 04.09.2025 року, 2/12 частки будинку належать ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право на спадщину, реєстраційний № 1687, виданого 17.08.2016 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Максимів Л.Д.; 2/12 частки будинку належать ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, реєстраційний № 1582, виданого 09.08.2016 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Максимів Л.Д.; 1/12 частка будинку належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину, реєстраційний № 1537, виданого 02.08.2016 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Максимів Л.Д.; 1/12 частка будинку належить ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину, реєстраційний № 1414, виданого 19.07.2016 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Максимів Л.Д. 
Інша половина будинку належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без визначення розміру часток кожного із співвласників. Підставою виникнення такого права є свідоцтво про право власності на будинок № НОМЕР_1 від 14.07.2008 року, видане на підставі наказу Управління комунальної власності від 14.07.2008 року № 1368-Ж-Л, зареєстроване в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно 23.07.2008 року. 
Судом встановлено, що первинно спірний об`єкт нерухомого майна мав статус квартири АДРЕСА_2 . Вказана квартира була приватизована у спільну сумісну власність шістьма особами: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що було видано свідоцтво про право власності на квартиру № НОМЕР_2 від 24.05.2006 року згідно з розпорядженням Личаківської районної адміністрації від 24.05.2006 року № 828. 
У подальшому на підставі вказаного свідоцтва про право власності на квартиру, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, наказу департаменту житлового господарства та інфраструктури Львівської міської ради, акта приймання-передачі житлового будинку, розпорядження Личаківської районної адміністрації про ліквідацію квартирної нумерації та інших документів співвласники звернулися щодо оформлення права спільної сумісної власності в цілому на двоповерховий двокімнатний будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 70,3 кв. м., житловою площею 32,2 кв. м. 
Наказом Управління комунальної власності Департаменту економічної політики Львівської міської ради від 14.07.2008 року № 1368-Ж-Л було оформлено право спільної сумісної власності в цілому на зазначений будинок за ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . На підставі цього наказу було видано свідоцтво про право власності на будинок № НОМЕР_1 від 14.07.2008 року, а 23.07.2008 року ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» зареєстровано право спільної сумісної власності на будинок за вказаними особами. 
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_8 , її невизначену 1/6 частку у праві спільної сумісної власності на будинок успадкував ОСОБА_7 , однак за життя своїх спадкових прав не оформив. 
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_9 , після смерті якої її 1/6 частка у спільній сумісній власності на будинок була успадкована в рівних частинах її синами: ОСОБА_4 у розмірі 1/12 частки та ОСОБА_3 у розмірі 1/12 частки. 
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_7 . До складу спадкового майна після його смерті увійшла 1/6 частка у праві спільної сумісної власності на будинок, яка належала йому як первісному співвласнику, а також 1/6 частка, яка раніше належала його дружині ОСОБА_8 , спадщину після смерті якої він прийняв, але не оформив. Таким чином, до складу спадщини після смерті ОСОБА_7 увійшли 2/6 частки у спільній сумісній власності на будинок, які були успадковані його сином ОСОБА_2 у розмірі 2/12 частки та дочкою ОСОБА_5 у розмірі 2/12 частки. 
Після оформлення спадкових прав 1/2 частина будинку перейшла у спільну часткову власність ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а інша 1/2 частина будинку залишилася у спільній сумісній власності трьох первісних співвласників, які залишилися власниками своїх невизначених ідеальних часток, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . 
Позивач просить визначити, що його ідеальна частка у праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 становить 1/6, оскільки без визначення такої частки він не може самостійно розпорядитися належним йому майном, зокрема укласти договір щодо відчуження своєї частки. Позасудово визначити розмір часток позивач не має можливості, оскільки для цього необхідна участь усіх співвласників та укладення нотаріально посвідченого договору, однак позивач із відповідачами не спілкується.
Відповідно до п.1 ст.368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. 
Відповідно до ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.
Враховуючи вищенаведене, виходячи з презумпції рівності часток співвласників у праві спільної сумісної власності, а також з огляду на те, що інше не встановлено домовленістю між співвласниками, законом або рішенням суду, суд приходить до висновку, що частка ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 становить 1/6, тому позовні вимоги підлягають до задоволення.
Керуючись ст.12, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 293, 352, 354 ЦПК України, -
ухвалив:

позов задовольнити.
Визнати, що ідеальна частка ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , в праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 становить 1/6.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем на рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з дня його складення до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):
Позивач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_3 ;
Відповідачі: ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_4 ,
ОСОБА_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_5 ,
Третя особа: ОСОБА_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .
Повне судове рішення складено 29.05.2026.

Суддя: Р.Я. Головатий