Справа № 212/3783/26 
3/212/783/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
03 червня 2026 року м. Кривий Ріг 
Суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка надійшла з ПОЛКУ ПАТРУЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В МІСТІ КРИВИЙ РІГ УПРАВЛІННЯ ПАТРУЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ ДЕПАРТАМЕНТУ ПАТРУЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ щодо:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який не працює, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до протоколу складеного щодо ОСОБА_1 , 07.03.2026 року близько 21.05 годин в АДРЕСА_2 громадянин ОСОБА_1 в п`яному вигляді з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови) виражався нецензурною лайкою в бік перехожих та працівників поліції, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, своїми діями вчинив дрібне хуліганство та адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
Постановами суду від 01 квітня 2026 року, 15 квітня 2026 року, 29 квітня 2026 року, 20 тарвня 2026 року застосовано привід до ОСОБА_1 в судове засідання, оскільки відповідно до ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, є обов`язковою.
Постанови суду про привід виконано не було, тобто судом вичерпано заходи для повідомлення про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити своє ставлення до складеного протоколу про адміністративне правопорушення.
За правилами ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно із вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих.
Тобто, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у вчиненні дій, які порушують громадський порядок та спокій громадян.
На підтвердження вини ОСОБА_1 у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП надано:
-протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 000137 від 07.03.2026 року, фабула якого викладена вище, 
-протокол про адміністративне затримання серії АЗП18 № 025986 від 07.03.2026 року у відповідності до якогоОСОБА_1  було затримано 07.03.2026 року о 21.09 годині у зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП для складання адміністративних матеріалів та припинення правопорушення;
-постанову ГБВ № 698811 від 07.03.2026 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 178 КУпАП та накладено штраф 85 гривень;
-інформацію з рапорту працівника патрульної поліції.
Слід зазначити, що вказані документи складені особами, які у провадженні про адміністративне правопорушення наділені функцією обвинувачення, а отже самі по собі ці документи не є достатнім підтвердженням винуватості у вчиненні правопорушення.
Із протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння знаходився за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Бориса Грінченка біля будинку 34 та висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих та працівників поліції, проте будь - яких пояснень від перехожих не надано.
Працівниками поліції не встановлено осіб, з числа інших громадян, чий громадський порядок міг би бути порушений.
В цьому випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що і відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.
Також, відповідно до протоколу, складеного щодо ОСОБА_1 зха правопорушення, що ставиться йому у провину, відеофайлів на матеріальних носіях суду не надано, однак в фабулі адміністративного протоколу вказано, що правопорушення зафіксовано на бодікамеру 475757, 475721, 475837.
Інші докази, які б з достовірністю підтверджували вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, суду не надані.
На думку суду, застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності доказів її протиправної дії чи бездіяльності не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки свавільного застосування адміністративних повноважень.
Суддя приймає до уваги, що ч.2 ст.251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП, але працівники поліції, всупереч цим вимогам, не забезпечили відповідного доказового матеріалу у справі на обґрунтування складеного протоколу про адміністративне правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, слід зазначити, зважаючи на практику ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016, заява №926/08), що суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
ОСОБА_1 до суду не з`явився, безпосередньо суду своїх пояснень не надав, отже під час судового розгляду справи не знайшло свого підтвердження належними та достовірними доказами те, що останній вчинив дрібне хуліганство.
За таких обставин в діях ОСОБА_1 не встановлено ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, відповідно якого провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст.1, 9, 23, 33, 40, 40-1, 173, 245, 252, 268, 280 КУпАП, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Провадження по адміністративній справі відносноОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя:        І.  Б.  Чайкін