Справа № 367/2963/26
Провадження №3/367/805/2026

ПОСТАНОВА
Іменем України

27 квітня 2026 року         місто Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Білогруд О.О., вивчивши матеріали які надійшли з ВП №2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, зареєстроване місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ,
за частиною першою статті 173-2 КУпАП, -
установив:
до Ірпінського міського суду Київської області надійшла справа з протоколом (серія ВАД №969937) про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями справу передано судді Білогруд О.О.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 969937 від 26.02.2026, за адресою: АДРЕСА_1 , 19.02.2026 близько 11:00 ОСОБА_1 вчинила домашнє насильство стосовно свого онука ОСОБА_2 а саме: погрожувала вигнати останнього з квартири та виражалася нецензурними словами. Відповідальність за вказане правопорушення передбачена частиною першою статті 173-2 КУпАП.
До протоколу додано: копію рапорта інспектора-чергового ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області від 19.02.2026, копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 19.02.2026, копію письмових пояснень ОСОБА_2 від 19.02.2026.
У судових засіданнях 13.03.2026 та 27.04.2026 ОСОБА_1 повідомила суду, що є людиною похилого віку, має слабке здоров`я, постійно хворіє. Вдома проживає з дочкою та онуком ОСОБА_2 , однак вони постійно їй заважають користуватися житлом, ображають і постійно виганяють. Звертала увагу, що унаслідок похилого віку вона може чинити насильство стосовно онука, якому ще немає і чорока років, він є фізично сильним, інколи вживає алкогольні напої, і це саме він ображає її. Засідання 13.03.2026 відкладено з метою виклику ОСОБА_2 , як особу, якою подано заяву про вчинення стосовно нього правопорушення. Однак, у судове засідання 27.04.2026 ОСОБА_2 не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся шляхом направлення поштового повідомлення, причини неявки суду не повідомив, правом на подання суду своєї позиції не скористався.
Відомостей про будь-яких свідків події 19.02.2026 органом, яким складено протокол та зібрано матеріали для подання суду, матеріали справи не містять. 
Дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, суддею встановлено таке.
За змістом частини другої статті 7 КУпАП провадження в справі про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно з вимогами статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, зокрема, чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду, 
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (стаття 280 КУпАП). 
Склад адміністративного правопорушення – це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони. У випадку відсутності будь-якої зі складових, то адміністративна відповідальність не наступає.
Адміністративна відповідальність за частиною першою статті 173-2 КУпАП настає за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого
Отже, основним безпосереднім об`єктом домашнього насильства є суспільні відносини щодо захисту здоров`я, як фізичного так і психологічного.
Водночас суддею враховується таке.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство – це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Тобто основною ознакою домашнього насильства, як діяння, за яке передбачене покарання, є відносини, що склалися між особою, яка вчинила насильство, та особою, постраждалою від такого насильства, в результаті спільного побуту або спільного проживання і залежності постраждалої особи від особи, яка чинить щодо неї насильство.
Положеннями Закону також визначено, що психологічне насильство – форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи; також визначено, що запобігання домашньому насильству це система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються
На підставі системного аналізу наведених в Законі визначень, суд вважає, що раптова сварка, викликана емоційним сплеском між членами сім`ї, що не має ознак системності та/або продовжуваності, не може розглядатися як домашнє насильство. 
Вирішуючи питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності за домашнє насильство, суд має встановити наявність ознак так званих «аб`юзивних» стосунків, тобто взаємин, в яких одна людина (насильник, кривдник) шляхом насильства (фізичного, сексуального, психологічного чи економічного) порушує особисті кордони іншої (постраждалої або жертви) з метою придушення волі та підкорення. І саме за наявності ознак таких стосунків суд може вирішити питання про наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення на підставі поданих доказів.
Відповідно до приписів статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів тощо, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.
При цьому, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є доказом вини особи, стосовно якої складено такий протокол. Доказом в цьому випадку виступають лише фактичні дані, що можуть встановлюватися у такому протоколі та підтверджуватися також іншими належними та допустимими доказами. Побутова одномоментна сварка не може розцінюватися як системна дія, спрямована на обмеження волевиявлення особи, пригнічення її волі, оскільки не містить ознак, зокрема і системності.
У протоколі серії ВАД № 969937 від 26.02.2026 зазначені дії ОСОБА_1 – висловлювалася нецензурною лайкою в бік свого онука ОСОБА_2 , погрожувала вигнати його з квартири, однак доказів вчинення саме домашнього насильства 19.02.2026 у розумінні статті 251 КУпАП суду надано не було, особа, яка подала заяву про вчинення стосовно неї правопорушення до суду не з`явилась. 
При цьому, аналізуючи норми КУпАП в сукупності, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, зокрема про те, що будь-які сумніви трактуюються на користь особи, суд розглядає протокол з надісланими матеріалами в тих межах, які зібрано, проаналізовано представниками органів державної влади, уповноважених на складання відповідних протоколів. Суд не може брати на себе функції обвинувача, збирати докази на доведення винуватості особи.
Таким чином, дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, органом, уповноваженим на збирання та подання суду доказів, не доведено наявність у діях ОСОБА_1 19.02.2026 складу адміністративного правопорушення, а відтак відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Керуючись статтями 23, 27, 33-35, 40-1, 173-2, 221, 247, 251, 283 та 284 КУпАП, суддя –
постановив:
провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною першою статті 173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя         О.О. Білогруд