ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
65618, м. Одеса, просп. Шевченка, 29, тел.: (0482) 307-983, e-mail: inbox@od.arbitr.gov.ua
веб-адреса: http://od.arbitr.gov.ua
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
"05" червня 2026 р.	м. Одеса 	Справа № 916/2015/25	

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Д.О.
секретар судового засідання Чуйко О.О. 
при розгляді справи за позовом: Першого заступника керівника Чорноморської окружної прокуратури (вул. В. Шума, 9/102Н, м. Чорноморськ, Одеський р-н, Одеська обл., 68004) в інтересах держави в особі Таїрівської селищної ради Одеського району Одеської області (вул. Перемоги, 27, селище Таїрове, Одеський р-н, Одеська обл., 65496) 
до відповідача: Обслуговуючого кооперативу “Житлового-будівельний кооператив “Будівельників” (вул. Генерала Петрова, 48-А, м. Одеса, 65008) 
про стягнення 1417842,38 грн,
за участю представників учасників справи:
прокурор: Ейсмонт І.С.;
від позивача: Іщенко В.О.;
від відповідача: не з`явився. 
УСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Чорноморської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Таїрівської селищної ради Одеського району Одеської області, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти у розмірі 1417842,38 грн, з яких: 831121,30 грн заборгованості зі сплати пайового внеску; 496345,16 грн інфляційних втрат; 90375,92 грн 3% річних.

Позиції учасників справи по суті спору
В обґрунтування підстав позову прокурор посилається на обставину несплати відповідачем, як замовником будівництва, на користь місцевого бюджету коштів пайової участі після вводу в експлуатацію житлових будинків, за адресою: Одеська область, Одеський район, ж/м “Дружба”, ділянка 39/2, літ. А, Б. Як зазначає прокурор, бездіяльність відповідача у виді несплати коштів пайової участі порушує інтереси Таїрівської об`єднаної територіальної громади, натомість, позивач, як орган місцевого самоврядування, не здійснює належних дій з метою захисту відповідних прав.
Позивач позов прокурора підтримав та просить суд його задовольнити.
Відповідач відзив на позов і жодних доказів суду не надав, про розгляд справи був повідомлений належним чином, а отже справа згідно з ч. 9 ст. 165 ГПК України вирішується судом за наявними матеріалами. При цьому суд зауважує, що відповідач не повідомляв суду про наявність обставин, що перешкоджають йому брати участь у розгляді справи в умовах воєнного стану, запровадженого на території України або з інших підстав.

Заяви, клопотання сторін з процесуальних питань та процесуальні дії у справі
22.05.2025 прокурор подав до суду заяву про забезпечення позову, яка була задоволена судом ухвалою від 26.05.2025.
Ухвалою від 27.05.2025 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 17.06.2025 о 12:30.
Протокольною ухвалою від 17.06.2025 суд відклав підготовче засідання на 15.07.2025 о 10:45, 15.07.2025 на 05.09.2025 о 10:45.
Засідання суду 05.09.2025 не відбулось, у зв`язку з чим суд ухвалою від 08.09.2025 призначив підготовче засідання на 26.09.2025 о 11:20.
Засідання суду 26.09.2025 не відбулось, у зв`язку з чим суд ухвалою від 26.09.2025 призначив підготовче засідання на 10.10.2025 о 12:55.
Протокольною ухвалою від 10.10.2025 суд закрив підготовче засідання і призначив справу до розгляду по суті на 28.10.2025 о 11:30.
Протокольними ухвалами суд неодноразово оголошував перерви в засіданні суду 28.10.2025 до 13.11.2025 о 12:00, 13.11.2025 до 04.12.2025 о 11:45, 04.12.2025 до 15.01.2026 о 14:40, 15.01.2026 до 03.02.2026 о 14:40, 03.02.2026 до 05.03.2026 о 11:45, 05.03.2026 до 02.04.2026 о 10:45.
Засідання суду 02.04.2026 не відбулось, у зв`язку з чим суд ухвалою від 02.04.2026 призначив засідання суду на 30.04.2026 о 14:00.
Засідання суду 30.04.2026 було перервано, у зв`язку з чим суд ухвалою від 30.04.2026 призначив засідання суду на 29.05.2026 о 11:30.
У зв`язку з відрядженням судді, ухвалою від 26.05.2026 засідання суду було призначено на 05.06.2026 о 15:30.
У засіданні 05.06.2026 суд оголосив скорочене рішення суду.

Обставини справи
07.10.2020 відповідач отримав право на початок виконання будівельних робіт з будівництва двох житлових будинків класу СС1 за адресою: Одеська обл., Таїрівська територіальна громада, ж/м «Дружба», діл. 39/2, на земельній ділянці з кадастровим номером: 5123755800:02:009:0151, що підтверджується відомостями з порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (а.с. 21-23, 28-30, т. 1), поясненнями прокурора та не заперечується відповідачем.
08.09.2021 вказані житлові будинки під літ. «А», загальною площею будівлі 1661 кв.м., та літ. «Б», загальною площею будівлі 1428,9 кв.м., були введені відповідачем в експлуатацію, що підтверджується відомостями з порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (а.с. 24-27, 31-34, 99-108, 159-168, т. 1), поясненнями прокурора та не заперечується відповідачем.
З метою визначення розміру пайової участі для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту відповідач не звертався до позивача із відповідними заявами у спірних правовідносинах. На підтвердження іншого матеріали справи доказів не містять.
Прокурором до матеріалів справи долучені розрахунки величини пайової участі, надані йому позивачем разом з листом від 08.05.2025 (а.с. 41 – 43, т. 1), згідно з якими розрахунок розміру пайової участі був здійснений наступним чином:
- по житловому будинку літ. «А»: опосередкована вартість 1 кв.м. спорудження житла на дату введення в експлуатацію – 13449,00 грн. (наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 20.05.2021 № 119) помножено на загальну площу будівлі – 1661 кв.м. і помножено на 2%, всього: 446775,78 грн;
- по житловому будинку літ. «Б»: опосередкована вартість 1 кв.м. спорудження житла на дату введення в експлуатацію – 13449,00 грн. (наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 20.05.2021 № 119) помножено на загальну площу будівлі – 1428,9 кв.м. і помножено на 2%, всього: 384345,52 грн.
В матеріалах справи відсутні докази оплати відповідачем до місцевого бюджету коштів пайової участі самостійно. Також в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують наявність обставин для звільнення відповідача від обов`язку сплати коштів пайової участі.
У зв`язку з несплатою відповідачем коштів пайової участі прокурором заявлено до стягнення з відповідача 3% річних та інфляційні втрати, які розраховані за період з 08.09.2021 по 23.04.2025.
Прокурором доведені обставини наявності підстав для представництва інтересів держави в особі позивача у спірних правовідносинах, які підтверджується відповідними зверненнями і повідомленням прокурора в порядку ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», відповідями позивача на ці звернення (а.с. 35-51, т. 1).

Законодавство, застосоване судом до спірних відносин
Частиною 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За змістом ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Частиною 3 статті 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
За змістом ч.ч.1,3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Згідно з ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції станом на 07.10.2020, замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції станом на 07.10.2020, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції станом на 07.10.2020, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Згідно з ч. 1 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції станом на 07.10.2020, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Відповідно до п. 2 розділу ІІ Закону України від 20.09.2019 № 132-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання. Установити, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку: 1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування; 2) пайова участь не сплачується у разі будівництва: об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури; об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу); об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції); 3) замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва; 4) пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію; 5) кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту; 6) інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.
Згідно з п. 1.2. Порядку визначення та застосування показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, в редакції станом на час спірних правовідносин, у цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні: об`єкт-представник - житловий будинок, побудований за найбільш поширеним у регіоні проектом, у звичайних, характерних для регіону геологічних умовах, із застосуванням традиційних будівельних матеріалів, обладнання, устатковання вітчизняного виробництва, з дотриманням державних будівельних норм, санітарно-гігієнічних вимог та гарантованих типологічних норм забезпечення житлом громадян. Об`єкти-представники визначаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями; показник опосередкованої вартості спорудження житла - вартість будівництва в розрахунку на один квадратний метр загальної площі квартир будинку, визначений на підставі вартості будівництва об`єкта-представника.
Відповідно до п. 2.1. вказаного Порядку показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (далі - показники) щоквартально розраховуються спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань містобудування та архітектури (далі - уповноважений орган) у першому місяці кварталу, виходячи зі структури безпосередніх витрат з будівництва об`єкта-представника, скоригованої відповідно до змін рівня цін на трудові та матеріально-технічні ресурси.
Згідно з наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 20.05.2021 № 119, який діяв станом на 08.09.2021, показник опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України по Одеській області становить: вартість 1 кв. м загальної площі квартир будинку (з урахуванням ПДВ) 13449,00 грн.
Згідно з ч. 1-2 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Частиною 1 статті 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно ч.ч.1-2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Позиція суду
Згідно з усталеною практикою Верховного Суду передбачений Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: (1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; (2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році. У вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію. Системний аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування з заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає: для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва. Наведене свідчить про те, що норми абзацу першого та другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" не перебувають у взаємозв`язку та не є взаємодоповнюючими.
Як встановлено судом, 07.10.2020 відповідач отримав право на початок виконання будівельних робіт з будівництва двох житлових будинків класу СС1 за адресою: Одеська обл., Таїрівська територіальна громада, ж/м «Дружба», діл. 39/2, на земельній ділянці з кадастровим номером: 5123755800:02:009:0151, а отже у відповідача виник обов`язок протягом 10 робочих днів після початку будівництва цих об`єктів звернутися до позивача із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єктів будівництва, до якої додати документи, які підтверджують вартість будівництва об`єктів. Позивач, в свою чергу, мав протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надати відповідачу розрахунок пайової участі щодо цих об`єктів будівництва.
Як встановлено судом з метою визначення розміру пайової участі для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту відповідач не звертався до позивача із відповідними заявами у спірних правовідносинах, а отже суд вважає, що прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави в особі позивача з позовом про стяґнення безпідставно збережених коштів пайової участі, має право розрахувати їх розмір на підставі нормативно-правових актів, чинних на момент введення об`єктів будівництва в експлуатацію. Даний висновок суду ґрунтується на висновках Верховного Суду, які викладені у постановах від 20.05.2026 у справі № 922/2053/25, від 21.05.2026 у справі № 916/67/25, від 28.05.2026 у справі № 922/1993/25.
Як встановлено судом в матеріалах справи відсутні докази оплати відповідачем до місцевого бюджету коштів пайової участі самостійно. Також в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують наявність обставин для звільнення відповідача від обов`язку сплати коштів пайової участі.
З цього приводу, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19 зазначила, що суд має виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.
Також, у постановах від 17.02.2026 у справі № 916/848/25, від 16.04.2026 у справі № 916/2056/25 Верховний Суд виснував, що визначаючи розмір пайової участі в кожному випадку слід керуватися, зокрема, цільовим призначенням об`єкта та розміром загальної площі такого об`єкта. Будь-який інший підхід суперечив би законодавчо визначеній меті розмежування розміру пайової участі для житлових будинків і нежитлових будівель та споруд.
Як встановлено судом розрахунок розміру пайової участі був здійснений прокурором та позивачем наступним чином: по житловому будинку літ. «А»: опосередкована вартість 1 кв.м. спорудження житла на дату введення в експлуатацію – 13449,00 грн. (наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 20.05.2021 № 119) помножено на загальну площу будівлі – 1661 кв.м. і помножено на 2%, всього: 446775,78 грн; по житловому будинку літ. «Б»: опосередкована вартість 1 кв.м. спорудження житла на дату введення в експлуатацію – 13449,00 грн. (наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 20.05.2021 № 119) помножено на загальну площу будівлі – 1428,9 кв.м. і помножено на 2%, всього: 384345,52 грн.
З урахуванням вищенаведеного, господарський суд вважає, що цей розрахунок є вірним та таким, що відповідає вищенаведеним нормам законодавства України, а тому, враховуючи, що кошти пайової участі відповідач мав сплатити до місцевого бюджету до прийняття об`єктів будівництва в експлуатацію та цього обов`язку не виконав, позов прокурора в частині стягнення з відповідача коштів пайової участі в сумі 831121,30 грн підлягає задоволенню судом.
Враховуючи прострочення відповідачем виконання даного зобов`язання, суд вважає, що прокурор має право нарахувати на суму боргу інфляційні втрати та 3% річних, починаючи з наступного дня після дати прийняття об`єктів будівництва в експлуатацію, а саме з 09.09.2021.
Як встановлено судом прокурором розраховані 3% річних та інфляційні втрати за період з 08.09.2021 по 23.04.2025, а тому, перевіривши цей розрахунок з застосуванням дати початку прострочення з 09.09.2021 по 23.04.2025, суд визначає, що належний до стягнення з відповідача розмір 3% річних складає 90307,59 грн, а інфляційних втрат – 496345,16 грн.
Таким чином, суд виснує, що позов прокурора підлягає частковому задоволенню у вищевказаних сумах.

Розподіл судових витрат
У відповідності до ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. 
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Отже, приймаючи до уваги часткове задоволення позовних вимог прокурора, судовий збір слід покласти на відповідача пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись ст.129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд 
ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу “Житлового-будівельний кооператив “Будівельників” (вул. Генерала Петрова, 48-А, м. Одеса, 65008, код ЄДРПОУ 43702480) на користь Таїрівської селищної ради Одеського району Одеської області (вул. Перемоги, 27, селище Таїрове, Одеський р-н, Одеська обл., 65496, код ЄДРПОУ 05582159) грошові кошти пайової участі в сумі 831121 грн 30 коп, інфляційні втрати в сумі 496345 грн 16 коп та 3% річних в сумі 90307 грн 59 коп. 
3. В іншій частині позову відмовити.
4. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу “Житлового-будівельний кооператив “Будівельників” (вул. Генерала Петрова, 48-А, м. Одеса, 65008, код ЄДРПОУ 43702480) на користь Одеської обласної прокуратури (вул. Італійська, 3, м. Одеса, 65026, рахунок № UA808201720343100002000000564 в ДКСУ м. Київ МФО 820172 ЄДРПОУ 03528552) судовий збір в сумі 17013 грн 29 коп.
Видати накази після набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.
Повний текст рішення складено 15 червня 2026 р.

Суддя Д.О. Бездоля