Справа № 703/2572/26 
3/703/1065/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2026 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Овсієнко І.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, пенсіонер за віком, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, що передбачене ст. 173 КУпАП,
у с т а н о в и в :
Відповідно до протоколу серії ВАД №981468 про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, ОСОБА_1 22.04.2026 близько 11-30 год по вул. Вячеслава Чорновола, 4 в м. Сміла, вчинила дрібне хуліганство, а саме пошкодила транспортний засіб «Рено Логан» д.н.з. НОМЕР_1 , що в користуванні ОСОБА_2 , чим завдала останньому матеріальну шкоду.
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 в судовому засіданні власну провину заперечувала, пояснивши, що 22.04.2026 приїхала до приміщення АТ «Ощадбанк» по вул. В. Чорновола в м. Сміла, припаркувала власний автомобіль «Сузукі» на паркувальному майданчику. Коли владнала власні справи, повернулася до авто бо повинна була їхати до лікаря, де була записана на прийом, помітила, що вздовж напрямку руху був припаркований автомобіль «Рено», який заважав виїзду автомобілів із паркувального майданчика. Тривалий час шукала його власника, щоб від`їхав, однак не знайшла. Смикала за ручки дверей та долонею плескала по склу, щоб спрацювала сигналізація і таким чином викликати власника, однак такого не відбулося. Тоді в розпачі намагалася ногою вдарити автомобіль по колесу, однак не влучила та вдарила по крилу. До місця події повернулася приблизно через 3 години, автомобіль, що перешкоджав рухові, зник, тому забрала своє авто та поїхала додому, куди ввечері до неї прибули працівники поліції та складали адмінматеріали. Наміру пошкодити автомобіль «Рено» не мала, від її удару не могли виникнути пошкодження, наявні на автомобілі «Рено», оскільки такий вже був пошкоджений, що вбачалося із його зовнішнього вигляду, своїми діями могла спричинити тільки подряпини.
Суддя, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. 
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні «Чернов проти України» (заява № 16432/10) ЄСПЛ констатував, що як встановлено раніше у справі «Ігор Тарасов проти України» (заява № 44396/05 від 16.06.2016, пункт 25), адміністративне правопорушення «дрібне хуліганство», передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, підпадало під визначення «кримінальної процедури» у розумінні статті 4 Протоколу № 7 до Конвенції (п. 41).
Рішенням ЄСПЛ у справі «Швидка проти України» від 30.10.2014 суд також визнав, що провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальними у розумінні Конвенції, і у справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.
Отже при розгляді справи про адміністративні правопорушення судом мають бути застосована процедура та дотримані гарантії прав осіб, прирівняні до таких під час кримінального провадження.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Як визначено ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
Як слідує із постанови ККС ВС від 07.06.2022 в справі №404/7814/15-к, якщо грубе порушення громадського порядку не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 КУпАП. За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.
Як убачається з матеріалів справи, дії ОСОБА_1 полягали в завданні навмисного удару по транспортному засобу іншої особи, такі вчинені в громадському місці.
Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.
Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
На доведення винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення надані письмові докази, досліджених безпосередньо під час судового розгляду, а саме: 
- дані протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №981468 від 22.04.2026, що відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та в якому викладені обставини вчинення ОСОБА_3 22.04.2026 адміністративного правопорушення; 
- даними рапорту поліцейського СРПП відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 22.04.2026, зареєстрованого під номером 9427, із приводу отриманого анонімного повідомлення про пошкодження автомобіля «Рено» д.н.з. НОМЕР_1 в районі центрального ринку в м. Сміла; 
- протоколом прийняття від ОСОБА_2 заяви про вчинення правопорушення від 22.04.2026; 
- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_4 від 22.04.2026;
- зображеннями автомобіля «Рено» д.н.з. НОМЕР_1 на місці події.
Зазначені докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони отримані у визначеному процесуальним законом порядку.
Водночас викликає обґрунтований сумнів та обставина, що внаслідок діяння ОСОБА_1 автомобілю могли бути заподіяні пошкодження, що вбачаються на ньому відповідно до наданих зображень, зокрема через їх характер та локалізацію.
Тому суд приходить до переконання про відсутність причинного зв`язку між діянням у виді одного удару по передньому крилу автомобіля, що не заперечується особою, яка притягується до адміністративної відповідальності та підтверджується матеріалам справи, та наявними на автомобілі пошкодженнями у вигляді значної вм`ятини переднього лівого крила.
Однак вказана обставина на переконання суду не виключає наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, що передбачене ст. 173 КУпАП, оскільки склад відповідного правопорушення є формальним, бо вона, перебуваючи в громадському місці, без визначеного наміру, однак не виключаючи пошкодження внаслідок її дій майна, безпідставно, завдала удару по належному третій особі транспортному засобу. 
Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Вина правопорушника доведена зібраними по справі матеріалами. Однак враховуючи характер вчиненого правопорушення, яким не могло бути завдано значної матеріальної шкоди, наявні відомості про особу правопорушника, а саме пенсійний вік, ступінь вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а саме відсутність прямого умислу на спричинення матеріальної шкоди, відсутність даних про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності в минулому, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, вважаю, що останню на підставі ст. 22 КУпАП слід звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, а справу провадженням закрити.
Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням. 
Будь-яких застережень щодо неможливості застосування до даного складу адміністративного правопорушення положень ст. 22 КУпАП закон не містить.
Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, а також ст. 5 Закону України «Про судовий збір», підстави для сплату судового відсутні.
Керуючись ст. 9, 22, 23, 40-1, 173, 252, 283-285, 294 КУпАП,
п о с т а н о в и в :
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, що передбачене ст. 173 КУпАП.
Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, оголосивши усне зауваження.
Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, що передбачене ст. 173 КУпАП, закрити.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя         І.В.Овсієнко