Справа № 643/16788/25
Провадження № 2/643/1278/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2026   м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого судді Афанасьєва В.О.,
за участю:
секретаря судового засідання Сороченко М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Жмеринський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька та про визнання батьківства, 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , звернулась до суду зі заявою про виключення відомостей з актового запису про народження дитини даних про батька дитини та про визнання батьківства.
В обґрунтування позову зазначає, що 16.10.2020 між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 укладено шлюб, зареєстрований Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків), актовий запис № 332.
Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26.10.2023 у справі № 183/2635/23 було задоволено позовні вимоги та розірвано вказаний шлюб.
ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_6 . У його свідоцтві про народження вказуються батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .
09.01.2024 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 було укладено шлюб. Після державної реєстрації вказаного шлюбу, прізвище позивачки було змінено на теперішнє.
З плином часу та зростанням ОСОБА_6 , позивач стала помічати очевидну візуальну схожість дитини саме з ОСОБА_4 та те, що дитина немає жодної схожості з ОСОБА_3 . Враховуючи викладене, позивач вважає, що саме ОСОБА_4 , з яким вона наразі перебуває у шлюбі, є батьком ОСОБА_6 .
Позивач також зверталася до відповідачів для проведення відповідної молекулярно-генетичної експертизи, яка б встановила наявність кровного споріднення з дитиною кожного з них. Натомість відповідачі відмовились від її проведення.
Крім того, позивач вважає, що вимоги про визнання батьківства та внесення відповідних змін до актового запису про народження не можуть порушувати право дитини знати свого батька і право його піклування, оскільки в даній справі має вирішуватись саме право дитини знати свого біологічного батька, відомості про якого будуть встановлені за результатами проведення судової молекулярно-генетичної експертизи.
У зв`язку з чим просить суд визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком дитини ОСОБА_6 та виключити з актового запису № 258 від 27.11.2023 року про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складеного Жмеринським відділом реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального межрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як батька дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та внести зміни до вищевказаного актового запису, вказавши батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, змінити по батькові дитини з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_9 », інші відомості залишити без змін.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась, завчасно надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала у повному обсязі.
Відповідачі до судового засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи їх повідомлено належним чином.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, завчасно направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.
Дослідив матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26.10.2023 року шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_3 розірвано.
09.01.2024 ОСОБА_4 та ОСОБА_7 уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Прізвище дружини після реєстрації - ОСОБА_10 .
Свідоцтво про народження від 27.11.2023 підтверджує, що ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ухвали Салтівського районного суду міста Харкова від 27.11.2025 року по справі було призначено проведення судово-генетичної експертизи. 
Згідно листа медико-генетичного центру «МАМА-ПАПА», експертиза, яка була призначена на 28 січня 2026 року об 14.30 не проведена у зв`язку з неявкою відповідача ОСОБА_4 , з огляду на це, ухвалу залишено без виконання. Відповідач ОСОБА_4 не з`явився, хоча про необхідність явки він повідомлявся через SMS до номеру телефона НОМЕР_2 , а також повідомлення про необхідність явки направлялось рекомендованим листом № 0103300556780 від 07.01.2026, який було повернуто у зв`язку з відсутністю одержувача за вказаною адресою.
Визнання батьківства за рішенням суду регулюється статтею 128 СК України.
Відповідно до частин першої та другої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 128 СК України, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю.
Визнання батьківства за рішенням суду розглядається як засіб захисту прав дитини, тобто міра, спрямована на відновлення, визнання порушених або оспорених прав дитини. Визначення батьківства дитини є підставою виникнення батьківських обов`язків, зокрема обов`язку з утримання дитини.
У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.
За статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може гуртуватися на припущеннях.
Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року).
У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 399/1029/15-ц (провадження № 61-14438св18) вказано, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази. Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (за наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини. Для визначення спірного батьківства необхідна присутність ймовірного батька і дитини для проведення забору вихідного біологічного матеріалу. За відсутності біологічного матеріалу хоча б однієї зі сторін провести дослідження неможливо.
Згідно з частиною четвертою, пунктами 3-5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до частини першої статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Отже, законодавець встановив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі у експертизі. Важливим у такому випадку є встановлення ухилення осіб як умисних дій, внаслідок чого неможливо проведення експертизи для з`ясування відповіді на питання, яке для них має значення, наслідком чого може бути визнання судом факту для з`ясування якого була призначена експертиза, або відмова у його визнанні.
Верховний Суд зазначає, що ухиленням від участі в експертизі вважаються умисні дії учасника справи, спрямовані на неможливість проведення експертизи, яку призначає суд. Нез`явлення відповідача до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи без надання доказів поважності причин неявки дає підстави вважати, що така особа не бажає отримати висновки щодо походження дитини на спростування доводів позивача про його батьківство щодо дитини.
Вказаний правовий висновок викладений також у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07.06.2022 у справі № 750/11447/18.
Як вбачається з листа медико-генетичного центру «МАМА-ПАПА», ОСОБА_4 не з`явився на експертизу таким чином ухилившись від проведення експертизи, тому суд визнає факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, а саме, що відповідач ОСОБА_4 є батьком неповнолітнього ОСОБА_6 , тому суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги ОСОБА_2 в цій частині.
Щодо вимог позивача про внесення змін до актового запису про народження дитини суд зазначає наступне.
За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.
Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2008 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).
Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
За таких обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги щодо внесення змін до актового запису про народження дитини.
Згідно роз`яснень ч. 2 п.11 Пленуму ВСУ «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3, оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини.
Предметом доказування у справах про визнання батьківства є встановлення походження дитини від певної особи (кровного споріднення).
У разі встановлення кровного споріднення між певною особою, відомості про яку не внесено до актового запису дитини, та дитиною, суд постановляє рішення про внесення змін до відомостей про особу як батька дитини в актовий запис про її народження.
Враховуючи наведене ОСОБА_4 слід визнати батьком дитини - ОСОБА_6 та виключити з актового запису № 258 від 27.11.2023 року про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складеного Жмеринським відділом реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як батька дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та внести зміни до вищевказаного актового запису, вказавши батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, змінити по батькові дитини з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_9 », інші відомості залишити без змін".
Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5 - підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.
За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити, так як вони обґрунтовані вимогами діючого законодавства та знайшли своє підтвердження доказами у судовому засіданні.
Судові витрати залишити за позивачем.
Керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 133, 141, 259, 263, 265, 268, 272, 273, 280-283, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Жмеринський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька та про визнання батьківства - задовольнити.
Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком дитини ОСОБА_6 .
Виключити з актового запису № 258 від 27.11.2023 року про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складеного Жмеринським відділом реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального межрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як батька дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та внести зміни до вищевказаного актового запису, вказавши батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянини України, змінити по батькові дитини з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_9 », інші відомості залишити без змін.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Харківського апеляційного суду, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ( РНКОПП: НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_1 );
Відповідачі: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНКОПП НОМЕР_4 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 );
ОСОБА_4 : ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНКОПП: НОМЕР_5 , остання відома адреса проживання: АДРЕСА_3 ;
Заінтересована особа: Жмеринський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ): код ЄДРПОУ: 33522905, адреса: Вінницька обл., м. Жмеринка, вул. Брезденюка Валерія, 19.

Повний текст рішення складено 15.05.2026.

Суддя В.О. Афанасьєв