Справа № 525/588/26 
Провадження №3/525/195/2026  
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18.06.2026 селище Велика Багачка
Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Прасол Я.В., з участю потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка матеріали, що надійшли з ВП №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області відносно
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонерки, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності протягом року не притягалася,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),
у с т а н о в и в:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №994460 від 01.05.2026, 27.04.2026 близько 22 години гр. ОСОБА_2 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 вчинила психологічне насильство в сім`ї відносно невістки ОСОБА_1 , а саме: висловлювала в її адресу образи та погрози, чим була завдана шкода психічному здоров`ю останньої. Дї ОСОБА_2 кваліфіковані за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Потерпіла ОСОБА_1 суду пояснила, що ОСОБА_2 є її свекрухою. Остання ображала її, вигонила з дому, погрожувала, хоча в квартирі проживає вона, а свекруха проживає в будинку в с. Мала Решетилівка. Унаслідок таких дій вона хвилювалася, у неї був нервовий зрив, вважає себе потерпілою. До поліції вона не зверталася, але коли поліція прийшла до неї по заяві ОСОБА_2 , тоді подала зустрічну заяву. 
У судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 своєї вини не визнала, суду пояснила, що у неї помер син, люди з села зібрали та принесли гроші на похорон. Невістка ОСОБА_1 прийшла додому та стала запитувати хто приходив, почала кричати, що нібито вона водить п`яниць до квартири, стягла її з дивану на підлогу та вигнала з дому, хоча вона має право власності на частину квартири.
У судове засідання 18.06.2026 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 не з`явилася, про місце, дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином, подала на адресу суду письмову заяву про розгляд справи без її участі ( а.с. 14). 
Суд, з урахуванням положень ч. 2 ст. 268 КУпАП, вважає за можливе завершити розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. 
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом ( ст. 7 КУпАП).
При розгляді справи про адміністративне правопорушення, згідно зі ст. 280 КУпАП суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення; чи винна особа у його вчиненні; чи підлягає особа адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Стаття 251 КУпАП визначає поняття та джерела доказів у справі про адміністративне правопорушення. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, в т.ч. тими, що використовуються особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. 
Відповідно до положень ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. 
Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.
Частиною 1 статті 173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Матеріали справи містять лише протокол про адміністративне правопорушення та заяву ОСОБА_1 від 27.04.2026, яка просить притягти до відповідальності її свекруху ОСОБА_2 за вчинення домашнього насильства, яка 27.04.2026 висловлювала в її адресу образи та погрози. Жодних доказів по справі у підтвердження обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, уповноваженим поліцейським зібрано не було. До матеріалів справи долучено терміновий заборонний припис серії АА №590618 від 27.04.2026 відносно кривдника ОСОБА_1 ; рапорт поліцейського ВП №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області Слюсаря ЄО №2354 від 27.04.2026 про те, що 27.04.2026 о 22 год. 21 хв. надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 27.04.2026 о 22 год. 20 хв. за адресою: АДРЕСА_2 виник конфлікт з невісткою, заявник ОСОБА_2 . Відеозапис долучений до матеріалів справи містить фіксацію подій за зверненням ОСОБА_2 до органу Національної поліції по факту вчинення відносно неї домашнього насильства.
Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.
Таким чином, належних та допустимих доказів, які б підтверджували вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, матеріали справи не містять.
Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року в справі № 1-р/2019 зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Ірландія проти Сполученого Королівства», «Яременко проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Кобець проти України»).
Розумний сумнів - це такий непереборний сумнів, який залишається у суду щодо винуватості особи після всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин справи. Наявність розумного сумніву щодо обґрунтованості звинувачення не дозволяє будь-якій неупередженій людині, яка міркує з належним розумом і сумлінням, визнати особу винною.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення;
Ураховуючи те, що винуватість ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, поза розумним сумнівом не доведена, суд приходить до переконання, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 173-2 ч. 1, 221, 247, 268, 280, 283-284 КУпАП, 
у х в а л и л а:
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Великобагачанський районний суд.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 

Суддя Я.В. Прасол