КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2026 року м. Київ № 320/5065/20
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В, розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовом  ОСОБА_1 
до керівника апарату Миронівського районного суду Київської області Тимошенко Ігоря Анатолійовича
про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до керівника апарату Миронівського районного суду Київської області Тимошенко Ігоря Анатолійовича, в якому просить суд визнати протиправним і скасувати наказ керівника апарату Миронівського районного суду Київської області «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » від 05.05.2020 № 40-К.
Позовні вимоги позивачка мотивує тим, що приймаючи спірний наказ «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » від 05.05.2020 №40-К керівник Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_2 повинен був встановити порушені ОСОБА_1 посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, затвердженою в.о. керівника апарату Миронівського районного суду Київської області 08.11.2010 та погодженою головою Миронівського районного суду Київської області, оскільки за приписами частини 1 статті 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.07.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Витребувано від Миронівського районного суду Київської області: належним чином засвідчену копію спірного наказу; належним чином засвідчену копію Дисциплінарної справи відносно секретаря судового засідання Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 щодо неналежного виконання посадових обов`язків, згідно якої було прийнято оскаржуваний наказ керівника апарату Миронівського районного суду Київської області «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » від 05.05.2020 №40-К; належним чином засвідчену копію посадової інструкції секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області; письмові пояснення щодо підстав притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Відповідач позов не визнав, надав суду відзив, в якому просить відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що ОСОБА_1 будучи відповідальною особою за оформлення судових справ порушила вимоги пункту 1.7 Посадової інструкції секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, затвердженою в.о. керівника апарату Миронівського районного суду Київської області 08.11.2010 та погодженою головою Миронівського районного суду Київської області. Так, під час формування матеріалів розгляду заяви про самовідвід судді Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. у справі ЄУН 371/61/20 (провадження 3-зв/371/4/20) про вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ОСОБА_1 свідомо підшила документи у справі всупереч порядку, визначеному пунктом 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 (зі змінами, внесеними наказом Державної судової адміністрації України № 1196 від 24.12.2019), що стало підставою для застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження. 
До суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вважає надуманими твердження відповідача про порушення нею вимог пункту 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 (зі змінами, внесеними наказом Державної судової адміністрації України № 1196 від 24.12.2019), оскільки абзац 2 пункту 1 розділу VII зазначеної Інструкції не містить вичерпного переліку документів, які можуть підшиватися в судовій справі між «бланком опису документів» та «протоколом автоматизованого розподілу судової справи», натомість зазначеного лише слово «тощо». 
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Наказом голови Миронівського районного суду Київської області від 01.07.2005 №28 ОСОБА_1 з 01 липня 2005 року було призначено на посаду секретаря судового засідання Миронівського районного суду Київської області. 
Відповідно до листа заступника керівника апарату Миронівського районного суду Київської області від 21.10.2019 №378/19 ОСОБА_1 було закріплено секретарем судових засідань за суддею Поліщуком А.С.
10.04.2020 до керівника апарату Миронівського районного суду Київської області Тимошенка Ігоря Анатолійовича надійшов лист судді, що здійснює адміністративні повноваження голови Миронівського районного суду Київської області Капшук Любов Олексіївни (вх. № 353/20 від 10.04.2020), з проханням невідкладно з`ясувати обставини щодо передачі судді Миронівського районного суду Київської області Поліщуку А.С. заяви судді Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. про самовідвід у справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно ОСОБА_3 за статтею 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення. 
У листі також зазначалося, що до заяви про самовідвід суддею Капшук Л.О. не додано копію подання судді, що здійснює адміністративні повноваження голови суду від 17.02.2020 у кримінальному провадженні ЄУН 371/1635/17, яка міститься на аркуші 4 справи за заявою про самовідвід та підшита перед протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.03.2020. 
Крім того, до заяви було долучено супровідний лист керівника апарату Миронівського районного суду Київської області №257/20 від 11.03.2020 (аркуш справи 3), тоді як справа була розподілена датою, яка передує даті реєстрації листа. 
Цей лист також не долучався суддею, що здійснює адміністративні повноваження голови Миронівського районного суду Київської області Капшук Любов Олексіївною до заяви про самовідвід. 
Вбачаючи ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», суддя, що здійснює адміністративні повноваження голови Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. у відповідності до статтей 68, 69 Закону України «Про державну службу» ініціювала винести наказ, яким розпочати дисциплінарне провадження, у межах якого встановити, ким було долучено до поданої нею заяви про самовідвід копію зазначеного подання, згідно яких правил це було вчинено та з якою метою. 
14.04.2020 керівником апарату Миронівського районного суду Київської області Тимошенко І.А. було видано наказ № 61/А, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця - секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 .
З цим наказом позивачку було ознайомлено під підпис 14 квітня 2020 року. 
14.04.2020 керівником апарату Миронівського районного суду Київської області Тимошенко І.А. було передано на розгляд Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ у Миронівському районному суді Київської області матеріали дисциплінарного провадження ініційованого відносно секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області Овчаренко В.С. 
14.04.2020 до Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ у Миронівському районному суді Київської області для виконання надійшов наказ керівника Миронівського районного суду Київської області Тимошенка І.А. № 61/А від 14.04.2020 про дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 , лист судді, що здійснює адміністративні повноваження голови Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. за вх. № 353/20 від 10.04.2020, лист ОСОБА_1 №361/20 від 13.04.2020, службова записка ОСОБА_4 №357/20 від 10.04.2020, службова записка ОСОБА_5 №356/20 від 10.04.2020, копії судової справи ЄУН №371/61/20 (провадження № 3-зв/371/4/20). 
Рішенням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ у Миронівському районному суді Київської області, прийнятим на засіданні комісії 15 квітня 2020 року, було розпочато розгляд дисциплінарної справи відносно секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 . 
15.04.2020 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ у Миронівському районному суді Київської області розпочато дисциплінарне провадження відносно секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 щодо неналежного виконання нею посадових обов`язків. 
29.04.2020 Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ у Миронівському районному суді Київської області внесла керівникові апарату Миронівського районного суду Київської області подання по факту вчинення дисциплінарного проступку секретарем судових засідань Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , в якому згідно частини 3 статті 66 та частини 10 статті 69 Закону України «Про державну службу» рекомендувала застосувати до секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження. 
Наказом керівника апарату Миронівського районного суду Київської області Тимошенка І.А від 05 травня 2020 року №40-К «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » до секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження. 
Не погоджуючись з вказаним наказом відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивачка звернулася з цим позовом до суду. 
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходив з такого.
Відповідно до частини 2 татті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII). 
Відповідно до частини 2 статті 1 Закону № 889-VIII державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 4 Закону № 889-VIII державна служба здійснюється з дотриманням принципу законності, який покладає обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Як уже зазначалося, згідно наказу голови Миронівського районного суду Київської області від 01.072005 №28 позивача з 01 липня 2005 року було призначено на посаду секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, а листом заступника керівника апарату суду від 21.10.2019 №378/19 закріплено секретарем судових засідань за суддею Поліщуком А.С.
Згідно пункту 1.2 Посадової Інструкції секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, затвердженої В.о. керівника апарату Миронівського районного суду Київської області 08 листопада 2010 року та погодженої головою Миронівського районного суду Київської області, секретар судових засідань є посадовою особою апарату Миронівського районного суду Київської області, статус якої визначається Законом України "Про державну службу".
Відповідно до статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний, серед іншого, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності, тощо.
Особливості дисциплінарної відповідальності державних службовців урегульовано статтею 64 Закону № 889-VIII, відповідно до якої за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
В силу частини 1 статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Частиною першою статті 66 Закону № 889-VIII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.
Приписами частин 1, 10-11 статті 69 Закону №889-VIII встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно із частиною 2 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Таким чином, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є, зокрема, невиконання або ж неналежне виконання останнім посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією. При цьому, законодавством вимагається щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований і дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень.
Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної сторони, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення (ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо).
Судом встановлено, що підставою для відкриття дисциплінарного провадження відносно секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області Овчаренко В.С. та притягнення її до дисциплінарної відповідальності став висновок відповідача про порушення нею пункту 1.7 Посадової інструкції секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, затвердженої в.о. керівника апарату Миронівського районного суду Київської області 08 листопада 2010 року, а саме: підшила документи у судовій справі всупереч порядку, визначеному пунктом 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 (зі змінами, внесеними наказом Державної судової адміністрації України № 1196 від 24.12.2019). 
Відповідно до пункту 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 (зі змінами, внесеними наказом Державної судової адміністрації України № 1196 від 24.12.2019), документи судової справи (матеріали кримінального провадження) підшиваються у спеціальну обкладинку, виготовлену друкарським способом (Додаток 5), у такому порядку:
аркуш(-і) внутрішнього опису документів;
документи, що надійшли до суду на розгляд (заява; позовна заява; супровідний лист з обвинувальним актом, клопотанням, документ про сплату судового збору, тощо) разом із додатками та конвертом (у разі наявності);
протокол автоматизованого розподілу судової справи;
ухвала про залишення без руху/повернення заяви (у разі наявності);
супровідний лист про надіслання копії ухвали про залишення заяви без руху / повернення заяви (у разі наявності);
документи, що надійшли в порядку усунення недоліків (якщо позовну заяву було залишено без руху і недоліки щодо форми чи змісту позовної заяви позивачем усунуто), разом з конвертом (у разі наявності);
ухвала (про відкриття /порушення провадження у справі; про призначення підготовчого судового засідання);
протокол чи журнал (підготовчого) судового засідання;
ухвала за результатами (підготовчого) судового засідання;
копії повідомлень та інших листів, надісланих відповідно до ухвали за результатами (підготовчого) судового засідання, розписки про їх отримання;
документи, що надійшли до суду на виконання ухвали за результатами (підготовчого) судового засідання, документи і клопотання, що надійшли з ініціативи учасників судового провадження та мають значення для провадження, судові рішення за результатами розгляду цих документів;
інші документи, що були отримані під час розгляду справи;
протокол (журнал) судового засідання;
вступна та резолютивна частини судового рішення (за наявності);
судове рішення;
документи апеляційного провадження (підшиваються до справи відповідно до порядку формування судової справи, визначеного цією Інструкцією, - у хронологічному порядку відповідно до часу надходження документа до суду або створення документа судом);
інші документи у хронологічному порядку.
У разі фіксування перебігу судового засідання технічними засобами або проведення судового засідання в режимі відеоконференції носії інформації із технічним записом судового засідання вкладаються в конверт, який вклеюється 
У внутрішньому описі судової справи, в хронологічному порядку, вказується наявність технічного носія у справі, а в примітках зазначається його фактичне місцезнаходження: "у конверті в кінці тому".
Натомість, як вбачається з матеріалів справи, перед протоколом автоматизованого розподілу судової справи секретарем судових засідань Миронівського районного суду Київської області Овчаренко В.С. було підшито копію подання судді, що здійснює адміністративні повноваження голови Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. від 17.02.2020 у кримінальному провадженні ЄУН 371/1635/17 за заявою про самовідвід та долучено до заяви супровідний лист керівника апарату Миронівського районного суду Київської області №257/20 від 11.03.2020, які суддею Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. до заяви про самовідвід не долучалися.
Суд звертає увагу, що спір у цій справі стосується не лише формального порушення порядку підшивання документів, визначеного Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, а й належності та допустимості включення відповідних документів до матеріалів конкретної судової справи.
Як встановлено судом, копія подання судді, що здійснює адміністративні повноваження голови Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. від 17.02.2020 у кримінальному провадженні ЄУН 371/1635/17, а також супровідний лист керівника апарату суду №257/20 від 11.03.2020 фактично не були додані суддею Капшук Л.О. до заяви про самовідвід у справі №371/61/20.
При цьому, супровідний лист датований 11.03.2020, тоді як автоматизований розподіл заяви про самовідвід між суддями здійснено 10.03.2020, що об`єктивно виключає можливість його первинного перебування у складі матеріалів, які надійшли для автоматизованого розподілу.
Отже, дії позивача полягали не лише у відступі від порядку формування томів судової справи, а й у включенні до матеріалів справи документів, які не були складовою первісно поданих матеріалів заяви про самовідвід.
Відповідно до підпунктів 2.11-2.12 Посадової інструкції секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, затвердженої В.о. керівника апарату Миронівського районного суду Київської області 08 листопада 2010 року та погодженої головою Миронівського районного суду Київської області, секретар судових засідань оформляє матеріали судових справ і здійснює передачу справ до канцелярії суду. Секретар судових засідань виконує інші доручення судді, помічника судді, що стосуються організації розгляду судових справ. 
Таким чином, саме на секретаря судового засідання покладено обов`язок щодо належного оформлення матеріалів судових справ та дотримання встановленого порядку формування документів у справі.
Суд зазначає, що належне формування матеріалів судової справи є складовою належної організації судового процесу та забезпечення принципу правової визначеності, оскільки будь-яке необґрунтоване включення до матеріалів справи документів, які фактично не надходили разом із відповідною заявою чи процесуальним документом, може впливати на достовірність відомостей щодо руху та складу судової справи.
Водночас, пунктом 1.5 Посадової інструкції секретаря судових засідань Миронівського районного суду Київської області, затвердженої В.о. керівника апарату Миронівського районного суду Київської області 08 листопада 2010 року та погодженої головою Миронівського районного суду Київської області, передбачено, що секретар судових засідань безпосередньо підпорядкований керівнику апарату суду, старшому секретарю суду, судді, з яким працює відповідно до внутрішнього розподілу обов`язків та координує свою діяльність з помічником судді. 
У своїх поясненнях від 13.04.2020 № 3612 позивач зазначає, що оформлення нею документів було здійснено безпосередньо за дорученням судді Поліщук А.С., який засвідчив їх своїм підписом у матеріалах справи по заяві судді Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. про самовідвід у справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно ОСОБА_3 за статтею 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Крім того, як зазначає позивач, опис документів у справі також був підписаний суддею Поліщуком А.С., який розглядав заяву судді Капшук Л.О. про самовідвід. 
Відповідно до статті 9 Закону №889-VIII державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки, чи особі, визначеній у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Під час виконання своїх обов`язків державний службовець не зобов`язаний виконувати доручення працівників патронатної служби.
Наказ (розпорядження), доручення має містити конкретне завдання, інформацію про його предмет, мету, строк виконання та особу, відповідальну за виконання.
Наказ (розпорядження) має бути письмовим, а доручення може бути письмовим або усним.
Якщо державний службовець отримав наказ (розпорядження), доручення не від безпосереднього керівника, а від керівника вищого рівня, він зобов`язаний повідомити про це безпосереднього керівника.
Наказ (розпорядження), доручення може бути скасовано керівником, який його видав, а також керівником вищого рівня або органом вищого рівня.
Державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення. Одночасно з виконанням такого наказу (розпорядження), доручення державний службовець зобов`язаний у письмовій формі повідомити про нього керівника вищого рівня або орган вищого рівня. У такому разі державний службовець звільняється від відповідальності за виконання зазначеного наказу (розпорядження), доручення, якщо його буде визнано незаконним у встановленому законом порядку, крім випадків виконання явно злочинного наказу (розпорядження), доручення.
Якщо державний службовець виконав наказ (розпорядження), доручення, визнані у встановленому законом порядку незаконними, і не вчинив дій, зазначених у частині шостій цієї статті, він несе відповідальність за своє діяння відповідно до закону.
Керівник у разі отримання вимоги державного службовця про надання письмового підтвердження наказу (розпорядження), доручення зобов`язаний письмово підтвердити або скасувати відповідний наказ (розпорядження), доручення в одноденний строк.
У разі неотримання письмового підтвердження у зазначений строк наказ (розпорядження), доручення вважається скасованим.
За видання керівником та виконання державним службовцем явно злочинного наказу (розпорядження), доручення відповідні особи несуть відповідальність згідно із законом.
Таким чином, з аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення та негайно повідомити про нього у письмовій формі керівника вищого рівня або орган вищого рівня.
Проте, як свідчать матеріали цієїсправи, позивачем під час виконання посадових обов`язків не було дотримано порядку оформлення (підшивання) документів судової справи, визначеного пунктом 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 (зі змінами, внесеними наказом Державної судової адміністрації України № 1196 від 24.12.2019.
Твердження позивача про те, що підшивання нею документів у судовій справі було здійснено виключно за дорученням судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С. та у порядку, визначеному внутрішнім описом справи, суд вважає необґрунтованими, оскільки усвідомлюючи ту обставину, що доручення головуючого судді може суперечити вимогам пункту 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 (зі змінами, внесеними наказом Державної судової адміністрації України № 1196 від 24.12.2019), позивачка повинна була виконати вимоги пункту 8 статті 9 Закону №889-VIII.
Суд критично оцінює посилання позивача на виконання усного доручення судді Поліщука А.С., оскільки саме по собі надання такого доручення не звільняє державного службовця від обов`язку діяти відповідно до вимог чинного законодавства та правил діловодства.
При цьому, суд враховує, що позивач тривалий час обіймає посаду секретаря судового засідання та, з огляду на характер виконуваних функцій, була обізнана із порядком формування матеріалів судових справ та вимогами Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України.
Включення до матеріалів справи документів, які не були додані до заяви про самовідвід, а також розміщення таких документів у структурі справи до протоколу автоматизованого розподілу, за обставин даної справи не може розцінюватися як технічна помилка чи формальний недолік оформлення.
Суд зазначає, що позивач, маючи сумнів щодо відповідності такого доручення вимогам Інструкції з діловодства, не скористалась механізмом, передбаченим частиною шостою статті 9 Закону України «Про державну службу», а саме не вимагала письмового підтвердження відповідного доручення та не повідомила керівника вищого рівня.
Водночас, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів існування письмового доручення судді Поліщука А.С. щодо необхідності долучення спірних документів саме у спосіб, реалізований позивачем.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Натомість матеріали цієї справи не містять належних та допустимих доказів щодо виконання позивачкою вимог пункту 8 статті 9 Закону №889-VIII. 
Враховуючи встановлені обставини у їх сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачем доведено факт неналежного виконання позивачкою посадових обов`язків, а також наявність у її діях ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
При цьому, судом не встановлено порушення відповідачем процедури дисциплінарного провадження чи застосування дисциплінарного стягнення без належного з`ясування обставин дисциплінарного проступку, ступеня вини державного службовця та характеру вчинених дій.
У зв`язку з цим, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Миронівського районного суду Київської області «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » від 05.05.2020 №40-К.
Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За приписами частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справ.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є такими, що не знайшли свого підтвердження під час розгляду даного спору, а тому, задоволенню не підлягають. 
Відповідно до положень статті 139 КАС України, судові витрати з відповідача стягненню не підлягають.
Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя   Панова Г. В.