ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

28 травня 2026 року	Справа №160/36523/25 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В. 
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦТО КВАРЦ" до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду за допомогою підсистеми "Електронний суд" надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦТО КВАРЦ" до Вінницької митниці, в якому позивач просить суд:
- визнати неправомірним та скасувати рішення про коригування митної вартості Вінницької митниці від 18 листопада 2025 року №UA401000/2025/000280/2;
- визнати неправомірною та скасувати картку відмови Вінницької митниці у митному оформленні товару від 18 листопада 2025 року №UA401020/2025/001145.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем було подано до Вінницької митниці митну декларацію в митному режимі IM40ДЕ №25UA401020051904U9, якою задекларовано товар за 1 методом визначення митної вартості (за ціною контракту). Позивач, на виконання повідомлення митниці про надання додаткових документів від 13.11.2025, повідомленням №1 надіслав на адресу митного органу додаткові документи, що підтверджували митну вартість товару: копію митної декларації країни відправлення №430120250000055609 від 25.08.2025, прейскурант (прайс-лист) №б/н від 18.11.2025, експертний висновок ТПП №0105 від 18.11.2025. Потім позивач знову отримав від посадової особи митного органу повідомлення, в якому містилась інформація про наявність в поданих документах розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант зобов`язаний надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця,2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, 3) виписку з бухгалтерської документації, 4) каталоги, специфікації виробника товару, 5) інші документи, за бажанням декларанта. У відповідь позивачем було поінформовано митний орган про подання усіх наявних документів, що були подані для підтвердження заявленої митної вартості. Позивачем було отримано рішення про коригування митної вартості та надіслав рішення від 18 листопада 2025 року №UA401000/2025/000280/2 та картку відмови у митному оформленні від 18 листопада 2025 року №UA401020/2025/001145. Позивач з рішенням відповідача не погоджується, вважає його протиправним, що і стало підставою звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 січня 2026 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).
На адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що під час здійснення Вінницькою митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача, та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями, було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Отже, відповідач вказує, що за результатами розгляду поданих документів, виник сумнів у правильності визначення декларантом митної вартості товарів, який став підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої позивачем митної вартості, однак, додаткові документи декларантом надані не були, у зв`язку із чим відповідачем обґрунтовано прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості. Таким чином, посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого позивачем товару діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
Від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідач не навів жодних підстав для витребування додаткових документів, не навів жодних доказів того, що надані позивачем документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.03.2026 року продовжено строк розгляду справи на 90 днів.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За приписами ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦТО КВАРЦ" (код ЄДРПОУ 13436070, 50065, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Революційна, будинок 43, квартира 17) зареєстроване 30.11.1993, про що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вчинено запис №12271200000001210 від 13.12.2004.
Основний вид діяльності: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
19.05.2025 між ТОВ "ЦТО КВАРЦ" та DREAMSPACE INC.,(КНР) (продавець, експортер) було укладено прямий контракт №PIHW20250519599, відповідно до якого продавець продає, а покупець зобов`язується купити і оплатити три одиниці - верстат для лазерного різання BODOR A3 3 кВт, одну одиницю - верстат для лазерного різання BODOR A4 в комплектності, зазначеній у специфікації №1., за загальною ціною 79700 доларів США на умовах поставки CIF GDANSK.
23.06.2025 додатковою угодою №1 до контракту від 19.05.2025 №PIHW20250519599 сторони збільшили загальну суму договору до 500000 доларів США та специфікацією до контракту від 19.05.2025 №PIHW20250519599 від 23.06.2025 №2 узгодили найменування та комплектність товару, кількість та ціну товару - 59200 доларів США за 2 одиниці товару, з яких: 54600 доларів США - ціна товару, 4600 доларів США - вартість доставки на умовах CIF GDANSK порт.
13.11.2025 у відповідності до договору доручення на надання митно-брокерських послуг від 01.05.2025, уповноважена особа позивача - фоп ОСОБА_1 , подав до Вінницької митниці митну декларацію в митному режимі IM40ДЕ №25UA401020051904U9, якою задекларував товар за 1 методом визначення митної вартості (за ціною контракту).
Разом із митною декларацією, про що свідчить інформація графи 44 митної декларації, подані: пакувальний лист б/н. від 21.08.2025 (код документа відповідно до класифікатора документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011 - 0271); рахунок-фактуру (інвойс) №PIHW20250616727/PIHW20250616713 від 21.08.2025 (0380); коносамент №159500029552 від 29.08.2025 (0705); автотранспортна накладна б/н від 10.11.2025; (0730); декларація про походження товару №PIHW20250519599 від 19.05.2025 (0862); ліцензія на імпорт товарів №4432-11/1635-07 від 02.09.25 (0911); банківські платіжні документи що стосуються товару №(MUR)427 від 03.11.2025, №(MUR)429 від 05.11.2025,№(MUR)430 від 06.11.2025,№(MUR)431 від 07.11.2025, №(MUR)413 від 14.10.2025 (3001); рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №0025/11/25/GDY/FV (3004); банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг №(MUR)848 від 12.11.2025 (3005); калькуляція транспортних витрат №1 від 13.11.2025 (3006); документ, що підтверджує вартість перевезення товару №2712 від 12.11.2025 (3007); зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №PIHW20250519599 від 19.05.2025 (4100); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1, №2 від 23.06.2025 (4103); договір про надання послуг митного брокера б/н від 01.05.2025 (4207); договір (контракт) про перевезення №010425 від 01.04.2025 (4301); заява декларанта про незастосування обмежень щодо пропуску та випуску товарів, встановлених Законом України "Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання" б/н від 13.11.2025 (5520); інші некласифіковані документи - технічна документація від 13.11.2025, доручення №192/4 від 12.11.2025 (9000).
ТОВ "ЦТО КВАРЦ" було отримано від митного органу повідомлення про необхідність проведення митного огляду товару та повідомлення, в якому пропонувалось надати документи, що підтверджують митну вартість товарів, а саме: 1) декларацію митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, 2) зовнішньоекономічний договір, 3) рахунок-фактура (інвойс), 4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, 6) транспортні (перевізні) документи, 7) ліцензія на імпорт, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню, 8) якщо здійснювалося страхування - страхові документи.
На виконання повідомлення митниці про надання додаткових документів від 13.11.2025, повідомленням №1 надіслав на адресу митного органу додаткові документи, що підтверджували митну вартість товару: копію митної декларації країни відправлення №430120250000055609 від 25.08.2025, прейскурант (прайс-лист) №б/н від 18.11.2025, експертний висновок ТПП №0105 від 18.11.2025.
ТОВ "ЦТО КВАРЦ" було отримано від митного органу повідомлення, в якому містилась інформація про наявність в поданих документах розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант зобов`язаний надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, 3) виписку з бухгалтерської документації, 4) каталоги, специфікації виробника товару, 5) інші документи, за бажанням декларанта.
ТОВ "ЦТО КВАРЦ" поінформовано митний орган про подання усіх наявних документів, що були подані для підтвердження заявленої митної вартості.
Вінницькою митницею було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів від 18 листопада 2025 року №UA401000/2025/000280/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №№UA401020/2025/001145. Джерелом числового значення митної вартості для товару №1 є ЕМД від 06.07.2025 № UA100060/2025/519384, за якою оформлено товар: «Волоконний лазерний різальний комплекс 3D з роботом-маніпулятором Fanuc, потужність 6000 Вт: Wuhan Baike машина для різання лазером з роботизованою рукою 6000W-1 комплект Склад комплексу:Gantry (мостова конструкція)-1 комплект.Robot Arm Fanuc 20iA (робот-маніпулятор Fanuc 20iA)-1 комплект.Control cabinet з волоконним лазерним джерелом Raycus 6000 W, професійною різальною головкою HL6000,чилером Hanli HL6000,електричним керуванням для 3D-різання–1 комплект. Високоточне тривимірне лазерне різання металевих виробів складної просторової форми (шоломи, штамповані та криволінійні панелі, каркаси, деталі кузовів і рам), що використовується в автомобілебудуванні, авіакосмічній, енергетичній та машинобудівній галузях.», та складає 21,02 дол.США за кг.
В графі обставини прийняття рішення зазначено:
За результатами виконання митних формальностей за МД встановлено, що надані документи, що відповідно до ч.2 ст.53 МКУ підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності, а саме: в наданому до митного оформлення разом із ЕМД рахунку-фактурі від 21.08.2025 №PIHW20250616727, PIHW20250616713 відсутнє посилання на зовнішньоекономічний договір в рамках якого він виданий. Також не зазначено на яких умовах поставки був реалізований товар зазначений в цьому рахунку, в той же час декларантом на вимогу митного органу для підтвердження митної вартості товару було надано прайс-лист від 18.11.2025 №б/н, в якому зазначена вартість товарів, проте не зазначено на яких умовах поставки вказана вартість. Таким чином в митного органу немає можливості перевірити повноту та правильність включення усіх складових до митної вартості, а саме витрат на транспортування до порту Gdansk. Також, в наданих платіжних дорученнях зазначено посилання виключно на зовнішньоекономічний договір від 19.05.2025 №PIHW20250519599, посилання на рахунок-фактуру (інвойс) від 21.08.2025 №PIHW20250616727, PIHW20250616713 відсутнє, хоча згідно вимог пункту 2.2 Положення про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28 липня 2008 року №216, у платіжному дорученні платник повинен заповнити реквізит «Призначення платежу» в іноземній валюті таким чином, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування бенефіціару коштів в іноземній валюті. Відповідно до п. 7 висновків Постанови Пленуму ВАСУ від 13.03.2017 №2 «Про Довідку щодо Узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13 березня 2012 року», платіжне доручення без вказівки у ньому на рахунок-фактуру (інвойс), на підставі яких здійснено платіж, не є доказом, достатнім для доведення митної вартості певної поставки товару. Слід зауважити, що даний документ, не завірений будь-якими печатками (в тому числі електронними), відсутній підпис відповідальної особи, що є порушенням вимог постанови Правління НБУ №216 від 28.07.2008 (в редакції Постанови НБУ від 25.08.2022 №189). А також в наданій митній декларації країни відправлення від 25.08.2025 №430120250000055609 зазначений коносамент №159500029552, також коносамент із таким же номером наданий до митного оформлення разом із ЕМД, проте наданий коносамент датований 29.08.2025, а митна декларація країни відправлення датована 25.08.2025, тобто зазначений в декларації коносамент виданий пізніше, аніж сама декларація. Таким чином виникає обґрунтований сумнів в автентичності наданих документів. В той же час в мережі інтернет на відкритих джерелах у вільному доступі наявна інформація щодо продажу ідентичних верстатів на території Китаю за значно вищою вартістю, аніж задекларована (посилання: https://www.alibaba.com/productdetail/Bodor-Classic-K-Series-3000w-Metal_1600899035252.html? spm=a2700.shop_plgr.41413.2.29337121HEQQcO), а саме 66000 дол.США. Додатково наданий до митного оформлення Експертний Висновок Вінницької Торгово-Промислової Палати № 0105 від 18.11.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами. Висновки щодо ціни товару експертом було зроблено на підставі листа – відповіді фірми – відправника, та не було зроблено аналіз інформації з відкритих джерел мережі «Інтернет» щодо цін на аналогічну продукцію. В результаті експерт прийшов до висновку що ціни на Товар відповідають цінам компанії-Продавця, що в свою чергу викликає обґрунтований сумнів щодо дійсної вартості товару та задекларованого рівня митної вартості. Разом з тим, даний висновок носить консультаційних характер.
Не погодившись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Основним нормативно-правовим актом, що регулює правовідносини, пов`язані з митним оформленням товарів, є Митний кодекс України (далі МК України).
Згідно з ст. 49 Митного кодексу України (далі МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів.
Згідно з вимогами частин 1 та 5 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч. 2. ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, які підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Цей перелік є виключним і без обґрунтованих підстав митний орган не вправі вимагати інших документів для підтвердження митної вартості товару.
Частиною 3 статті 53 МК України встановлений обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари
Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але такі повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені виключно розбіжностями в документах що подаються для підтвердження митної вартість товарів, чи наявності в них ознак підробки або якщо вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Як встановлено судом, рішення про коригування митної вартості товарів, які прийняті митницею фактично обґрунтовані тим, що подані декларантом документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
Відповідно до ч. 2 ст. 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;
5) інформацію про:
а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються;
у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом
у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;
б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Таким чином суд зазначає, що відповідно до пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 МК України, прийняті митним органом письмові рішення про коригування заявленої митної вартості товарів мають містити, зокрема: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Втім, як видно зі змісту спірних рішень, митний орган зазначає про неможливість застосування методів визначення митної вартості товарі передбачених п. 2 ч. 1 ст.57 МК України у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, однак таке формальне обґрунтування із загальними висновками не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 МК України.
Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 року у справі № 809/278/17, у постанові від 27.07.2018 року у справі № 809/1174/17, у постанові від 21.02.2018 року у справі №820/17417/14, у постанові від 01.04.2021 року у справі №260/695/19.
Як визначено у ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.
Митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. (Правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 (справа 21-591а15).
У свою чергу, декларант надав відповідачу всі необхідні документи із поданням митної декларації, які давали можливість останньому встановити дійсну митну вартість товару за ціною контракту.
Як встановлювалося судом, рішення про коригування митної вартості товарів, яке прийняте митницею фактично обґрунтовано тим, що подані декларантом документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
Як видно зі змісту спірного рішення, митний орган зазначає про неможливість застосування методів визначення митної вартості товарі передбачених п. 2 ч. 1ст.57 МКУ у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, однак таке формальне обґрунтування із загальними висновками не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2статті 55 МК України.
Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 року у справі № 809/278/17, у постанові від 27.07.2018 року у справі № 809/1174/17,у постанові від 21.02.2018 року у справі №820/17417/14, у постанові від 01.04.2021 року у справі №260/695/19.
Надаючи оцінку доводам відповідача, які стали підставою для прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товарів, суд зазначає наступне.
Так, під час розгляду справи судом встановлено, що митним органом запитувались документи, що вже були подані декларантом разом з декларацією, що підтверджується відомостями у графі 44 цієї митної декларації, а також відомостями у картці відмови в митному оформленні №UA401020/2025/001145 від 18.11.2025, оформленої відповідачем.
Повідомленням від 18.11.2025 ТОВ "ЦТО КВАРЦ" отримав від митного органу інформацію про наявність в поданих документах розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та обов`язок надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, 3) виписку з бухгалтерської документації, 4) каталоги, специфікації виробника товару, 5) інші документи, за бажанням декларанта.
Суд зазначає, що контракт №PIHW20250519599 від 19.05.2025 є двосторонньою угодою і не передбачає участь третіх осіб, відтак виконати вимогу митного органу про надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця та рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг ТОВ "ЦТО КВАРЦ" не вбачалось за можливе, разом з тим, повідомленням №1 від 18.11.2025 ТОВ "ЦТО КВАРЦ", надіслав на адресу митного органу документи, що підтверджували митну вартість товару: копію митної декларації країни відправлення №430120250000055609 від 25.08.2025, прейскурант (прайс-лист) №б/н від 18.11.2025, експертний висновок №0105 від 18.11.2025. Повідомленням №2 декларант поінформував митний орган про подання усіх наявних документів, що були у розпорядженні для підтвердження заявленої митної вартості.
Щодо того, що у рахунку-фактурі від 21.08.2025№PIHW20250616727/ PIHW20250616713 відсутнє посилання на зовнішньоекономічний договір та не зазначено на яких умовах поставки був реалізований товар; у наданому прайс-листі б/н від 18.11.2025 не зазначено на яких умовах поставки зазначена вартість.
Нормами чинного законодавства не встановлено форму рахунку-фактури, і відповідно порядку зазначення тієї чи іншої інформації в такому документі. 
Умови контракту №PIHW20250519599 не зобов`язує продавця зазначати умови поставки в інвойсі. Теж саме стосується і цінової пропозиції (прайс листа). 
Умови поставки товару зазначені в п. 3.3. контракту від 19.05.2025 №PIHW20250519599, а саме - CIF GDANSK.
Щодо платіжним доручень, то суд зазначає, що в них зазначено достатньо інформації щодо призначення платежу: номер і дата контракту, порядок оплати, найменування товару, торгівельні країни, що не суперечить вимогам постанови Правління НБУ №216. 
У платіжних дорученнях наявна інформація що вони підписані електронним підписом директора. Надсилались документи до митного органу засвідченими електронним підписом декларанта.
Слід вказати про те, що всі документи, що підтверджують митну вартість товару перелічені у ч.2 ст. 53 Митного кодексу України, серед них немає митної декларації країни відправлення.
Позивач не зобов`язаний був надавати декларацію країни відправлення під час митного оформлення.
Суд зазначає, що митна декларація країни відправлення складається, заповнюється та оформлюється відповідно до вимог законодавства країни відправлення, в даному випадку КНР, та жодного впливу на її заповнення чи завірення будь-якими печатками позивач не має. Натомість митний орган має всі можливості перевірити відомості зазначені у наданій експортній декларації шляхом направленням відповідного запиту.
Щодо ненадання декларантом усіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною 3 ст. 53 МКУ, суд зазначає таке.
Згідно з ч. 6 ст. 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
У той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Таким чином, аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
У спірному випадку суд не вбачає ознак недостовірності задекларованої вартості.
Також, як установлено судом з матеріалів справи, то декларантом надано до контролюючого органу необхідні документи, а відповідачем, у свою чергу, не наведено обґрунтованих підстав для витребування у позивача додаткових документів та подальшого прийняття рішення про коригування митної вартості товарів.
З наведеного слідує, що подані декларантом до митного органу документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Натомість, зазначені митницею у повідомленні декларанту та рішенні про коригування митної вартості зауваження та розбіжності, які стали підставою для витребування митницею додаткових документів та прийняття спірного рішення про коригування митної вартості, не можуть бути визнані об`єктивними, обґрунтованими та такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.
По суті вказані митним органом зауваження носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне, не вказує на наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.
Відповідно до правової позиції Верховного суду (постанова від 02.07.2020 у справі №803/916/17) контроль правильності обчислення декларантом митної вартості здійснюють митні органи у визначений законом спосіб у разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей "Декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ніш митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 МК України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість. За таких обставин, Суд вважає обґрунтованими висновки судів першої та апеляційної інстанцій, що позивачем подано до митниці належний та достатній пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, відповідачем не підтверджено належними доводами та доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена".
Відтак, ураховуючи викладене вище, суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних та достатніх доказів правомірності винесеного рішення про коригування митної вартості.
Відповідачем не наведено обставин та не надано належних доказів, що ставили б під сумнів дійсність заявленої вартості товару. Судом таких обставин також не встановлено.
Поряд з цим суд зазначає, що в рішенні про коригування митної вартості товарів відсутні порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), відсутні пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Згідно із пунктом 2.1. Наказу Міністерства фінансів України 24.05.2012 № 598 «Про затвердження Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Натомість, у рішенні про коригування митної вартості жодних пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, комерційних умов тощо, а також докладної інформації та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні, не зазначено.
Обставина про наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за резервним методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).
Автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Водночас, ціна є грошовим вираженням лише у разі коли існує рівновага між попитом та пропозицією. В інших випадках коливання цін спричиняються не вартістю, а іншими причинами.
Отже, факт наявності у автоматизованій системі митного органу інформації, що товар, який задекларовано позивачем, розмитнювався іншими особами за значно вищою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.01.2019 справа №815/6827/17, від 22.04.2019 справа № 815/6242/17, від 07.08.2018 справа №815/3400/17.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що надані позивачем до митного оформлення документи повною мірою підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протиріч, невідповідностей або розбіжностей, які б не дозволяли митному органу провести обчислення митної вартості за основним методом, документи у своїй сукупності підтверджують заявлену позивачем митну вартість та її складові частини, відомості про визначення митної вартості в цих документах базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, достатність яких не спростована відповідачем, а тому вказані відповідачем в оспорюваному рішенні обставини не можуть бути підставами для коригування такої митної вартості.
Митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.
Відтак, підстави для незастосування першого методу визначення митної вартості судом не встановлені, наявність підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведена.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З огляду на викладене, доводи позивача є обґрунтованими, а позовна заява ТОВ "ЦТО КВАРЦ" підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, судовий збір в загальному розмірі 5390,50 грн. сплачений згідно платіжного доручення №1534 від 30.12.2025 підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦТО КВАРЦ" (код ЄДРПОУ 13436070, 50065, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Революційна, будинок 43, квартира 17) до Вінницької митниці (код ЄДРПОУ 43997544, 21034, м.Вінниця, вул.Лебединського, 17) визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,- задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати прийняте Вінницької митниці рішення про коригування митної вартості товарів від 18 листопада 2025 року №UA401000/2025/000280/2.
Визнати протиправною та скасувати винесену Вінницькою митницею картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 18 листопада 2025 року р. № №UA401020/2025/001145.
Стягнути з Вінницької митниці (код ЄДРПОУ 43997544, 21034, м.Вінниця, вул.Лебединського, 17) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5390,50 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Турлакова