Справа № 366/3319/25
Провадження № 2/366/358/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.04.2026 селище Іванків 

Іванківський районний суд Київської області у складі головуючого судді Мовчана В.В., за участю секретаря судового засідання Іванової І.С., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом  ОСОБА_1 
до Поліської селищної ради Вишгородського району Київської області 
про визнання права власності на спадкове майно та встановлення факту родинних відносин

Представники учасників справи: згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі – позивач) звернулася до Іванківського районного суду Київської області з позовом до Поліської селищної ради Вишгородського району (далі – відповідач) про визнання права власності на спадкове майно та встановлення факту родинних відносин.
Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для:
-встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою – ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
-визнання за позивачем права приватної власності на спадкове майно ОСОБА_2 , а саме на житловий будинок з господарськими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 .
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею визначено суддю Мовчана В.В.
Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 23.10.2025 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 20.11.2025.
Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 20.11.2025 витребувано у Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Київського міжрегіонального управління юстиції України актові записи про народження ОСОБА_3 , 1929 р.н. та ОСОБА_4 , 1933 р.н. Судове засідання відкладено на 23.12.2025.
У судовому засіданні 23.12.2025 розгляд справи відкладено на 15.01.2026.
15.01.2026 у судовому засіданні було допитано свідків, які підтвердили факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_2 . Розгляд справи відкладено на 18.02.2026.
09.02.2026 до суду на виконання ухвали суду від 20.11.2025 про витребування доказів надійшла відповідь від Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області.
18.02.2026 ухвалою Іванківського районного суду Київської області закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляд по суті на 18.03.2026.
18.03.2026 розгляд справи було відкладено на 23.04.2026.
У судове засідання 23.04.2026 позивач не з`явився, однак 20.04.2026 звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.
Відповідач 14.04.2026 звернувся до суду з заявою про розгляд справи без представника Поліської селищної ради. Заперечень щодо справи не мають.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, розглянувши подані матеріали, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. 
Згідно з вимогами ст. 12, 13, 78, 81, 82 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.
Оцінка зібраних по справі доказів здійснюється за правилами, передбаченими ст. 89 ЦПК України, з врахуванням положень ст. 76-88 ЦПК України.
Дослідивши надані докази, суд установив такі обставини.
Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
ОСОБА_5 (мовою оригіналу) та ОСОБА_6 (мовою оригіналу) зазначено батьками ОСОБА_7 (мовою оригіналу), що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .
Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 між ОСОБА_8 (мовою оригіналу) та ОСОБА_9 (мовою оригіналу) було зареєстровано шлюб.
ОСОБА_3 та ОСОБА_10 зазначено батьками ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 .
Як вбачається з відповідей Державного архіву Київської області від 09.07.2024 № 08-08/1359 та № 08-08/1360 на зберігання до Державного архіву Київської області від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області надійшли книги реєстрації актів цивільного стану за 1919-1947 роки згідно з сучасним адміністративно-територіальним поділом України (архівний фонд Р-5634), серед яких книги реєстрації актів про народження громадян у с. Глинка (с. Глінка - так у заяві) Чорнобильського (раніше Ново-Шепелицького, у заяві Ново-Шепільського) району Київської області за 1933 рік відсутні, тому надати архівну довідку про народження ОСОБА_4 та ОСОБА_3 немає можливості.
Іванківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, на виконання ухвали суду, надав інформацію про те, що в архіві відділу та за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян відсутні поновлені актові записи про народження ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Постановою державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. від 21.01.2025 № 50/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності на житловий будинок та тим, що не доведено родинних відносин із спадкодавцем. Зазначено, що за даними контори після ОСОБА_2 спадщину прийняла ОСОБА_1 . Інших спадкоємців немає.
Відповідно до довідки старости старостинського округу № 2 Поліської селищної ради від 18.12.2025 № 101, ОСОБА_1 поховала за власний рахунок свого двоюрідного брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно запису погосподарського обліку 2021-2025, особовий рахунок № НОМЕР_5 , старостинський округ № 2, житловий будинкок в АДРЕСА_1 рахується за ОСОБА_2 , що підтверджено довідкою старости округу № 2 Поліської селищної ради від 06.12.2023.
Як вбачається з листа КП «Бюро технічної інвентаризації Києво – Святошинської районної ради Київської районної ради Київської області» від 25.12.2024 № 3061 право власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 в БТІ не зареєстровано.
КП «Бюро технічної інвентаризації Києво – Святошинської районної ради Київської районної ради Київської області» було виготовлено технічний паспорт на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер у Реєстрі будівельної діяльності: ТІ01:0025-2151-4685-3851).
Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.
Однак суд зазначає, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).
Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). 
Разом з тим, згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Приймаючи до уваги покази свідків, підтвердження обставин існування родинних відносин між позивачем та її двоюрідним братом ОСОБА_2 , а також те, що встановлення факту родинних відносин має значення для охорони прав та інтересів заявника, оскільки остання позбавлена можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт з метою прийняття нею спадщини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовної вимоги щодо встановлення факту родинних відносин.
Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Відповідно до положень чинного на той час (на момент спорудження житлового будинку) ЦК УРСР 1963 року, вказівок по порядку ведення погосподарського обліку в сільських радах народних депутатів, затверджених Центральним статистичним управлінням СРСР 13.04.1979 року № 11/5, Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій державними нотаріальними конторами Української РСР, затвердженої наказом Міністра юстиції УРСР 31.10.1975 року за № 45/5, підтвердженням приналежності будинку, який знаходиться в сільському населеному пункті, можуть бути відповідні довідки сільської ради, в т.ч. і виписки із погосподарських книг.
Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, яка затверджена Міністерством комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року, передбачала обов`язкову реєстрацію будинків у містах і селищах міського типу. У період чинності цієї інструкції до 13 грудня 1995 року державна реєстрація нерухомого майна у сільській місцевості не проводилася.
Таким чином, приналежність житлового будинку по АДРЕСА_1 підтверджується відповідним записом в погосподарській книзі за 2021-2025 роки с. Нівецьке.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). 
Згідно з ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. 
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину. 
За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Верховний суд України в п. 23 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. 
За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. 
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
За змістом статті 392 ЦК України, право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.
Позивач звертався до державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П., з метою отримання свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок, однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів та недоведеністю родинних відносин з спадкодавцем, тому остання звернувся до суду з метою захисту своїх прав.
Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем.
Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача про визнання права власності на спадкове майно підлягають задоволенню.
Питання щодо судових витрат вирішується судом відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 816,80 грн., однак остання зазначила, що всі судові витрати згодна нести сама.
Керуючись ст. 1223, 1261, 1269, 1270 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 81, 197, 315, 259, 268, 315 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
1.Позов ОСОБА_1 до Поліської селищної ради Вишгородського району про визнання права власності на спадкове майно та встановлення факту родинних відносин задовольнити.
2.Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
3.Визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на спадкове майно ОСОБА_2 , а саме на житловий будинок з господарськими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 .
Будинок розміром житлової площі 13,3 кв.м., розміром загальної площі 41,2 кв.м., розмір допоміжної площі 27,9 кв.м. в плані під літерою «А1» основна частина. 
Будівлі та споруди: прибудова «а2», літня кухня «Б» гараж «В», сарай «Г», вбиральня «Д», ворота з хвірткою № 1, огорожа № 2.
4.Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій ст. 358 ЦПК України.

Позивач:  ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_6 , виданий Ленінградським РУ ГУ МВС України в місті Києві, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: Поліська селищна рада Вишгородського району Київської області (адреса: вул. Воздвиженська, 84, с-Красятичі, Вишгородського району, Київської області, ідентифікаційний код 04361723).

Повний текст рішення складено 04.05.2026.

Суддя Віталій МОВЧАН